republika
kraj
okres
město
| SČÍTÁNÍ LIDU, DOMŮ A BYTŮ 2001 |
13-5220-03 OKRES Hradec Králové | Královéhradecký kraj | « zpět
2. Obyvatelstvo 2.1 Vývoj počtu obyvatel V roce 1869, při prvním z pravidelných sčítání lidu, bylo v okrese Hradec Králové v přepočtu na dnešní území zjištěno 100 380 obyvatel. Do roku 1900 se jejich počet zvýšil o 18,0 procent na 118 449 osob a od počátku dvacátého století pak počet obyvatel rostl až do roku 1930, kdy dosáhl výše 137 718 osob. V dalším období došlo ke stagnaci populačního vývoje. Léta po druhé světové válce jsou charakteristická poklesem obyvatelstva, v roce 1947 se snížil počet obyvatel v okrese téměř o deset tisíc. V průběhu dalších tří let se pokles zastavil a na předválečnou úroveň se okres dostal až v roce 1960. Další tři desetiletí se již vyznačují nárůstem počtu obyvatel. Nejvyšší byl v letech 1970-1980 (v průměru 1 436,2 osob za rok), tedy 9,8 %. Tento přírůstek je charakterizován vlnou zvýšené porodnosti, která vrcholila v letech 1974-1975. Pro léta 1980-1991 je typické snížení míry reprodukce a tudíž výrazný pokles přirozeného přírůstku, za toto období se počet obyvatel okresu zvýšil o pouhých 974 osob, tj. 0,6 %. Za posledních deset let již došlo v okrese ke snížení počtu obyvatel o 0,9 %, tj. o 1 492 osob. V období let 1961-1991 se veškerý přírůstek počtu obyvatel mezi jednotlivými sčítáními soustředil do města Hradec Králové, rozhodující vliv na úbytek obyvatel v posledním desetiletí mělo opět krajské město. Po vyloučení podílu města Hradec Králové z celookresního údaje bylo zjištěno, že ve zbývající části okresu počet obyvatel postupně klesal z 71 091 v roce 1961 až na 62 133 v roce 1991. Za posledních deset let naopak 1 270 osob přibylo. V roce 1961 trvale bydlelo ve městě Hradec Králové (v územní struktuře roku 2001) zhruba 48 % obyvatel okresu, tento podíl se zvyšoval až do roku 1991 na 61,6 %, v roce 2001 to bylo již o 1,1 bodu méně. Tab. 4 Vývoj počtu obyvatelstva ve městech a v ostatních obcích v letech 1961 – 2001 podle správního vymezení obcí k 1. 3. 2001 Okres Hradec Králové je z hlediska počtu obyvatel největším okresem v rámci Královéhradeckého kraje, jeho podíl na celkovém počtu obyvatel kraje byl v době sčítání 29,2 %. Počet obyvatel činil k 1. 3. 2001, včetně 804 osob s dlouhodobým pobytem, 160 558 osob. Z tohoto počtu bylo 77 697 mužů a 82 861 žen. V předcházejícím období 1980-1991 byly celkové přírůstky obyvatel v okrese Hradec Králové tvořeny výhradně migračními přírůstky soustředěnými do města Hradec Králové. Vliv na úbytek obyvatelstva okresu za posledních deset let měla podle bilance záporná přirozená měna obyvatelstva, když ubylo 1 144 osob. Uplynulé desetiletí je značným poklesem živě narozených dětí charakteristické. Zatímco v roce 2000 připadalo podle bilance obyvatel na tisíc obyvatel středního stavu 8,2 živě narozených dětí (tj. nejméně v desetileté časové řadě), v roce 1991 činila tato hodnota 12,6 promile. Klesající tendenci, ale pomalejší, měla i úmrtnost, v roce 2000 zemřelo 9,9 osob z tisíce obyvatel středního stavu, v roce 1991 to bylo 11,0 promile. Podstatně menší vliv na demografický vývoj okresu v posledních deseti letech mělo podle bilance záporné saldo migrace, když počet vystěhovalých osob za deset let o 203 převýšil počet přistěhovalých. Podle bilance obyvatelstva za město Hradec Králové mělo naopak na úbytek obyvatelstva ve městě v posledních deseti letech rozhodující vliv záporné migrační saldo, když vystěhováním ubylo celkem 1 512 osob, zatímco úbytek přirozenou měnou byl pouze 316 osob. Tab. 5 Bilance pohybu obyvatelstva v letech 1991 – 2000 2.2 Struktura obyvatel podle věku, rodinného stavu, národnosti, náboženství a vzdělání Obyvatelstvo okresu Hradec Králové je nejstarším ze všech okresů kraje. Průměrný věk obyvatelstva byl v době sčítání 2001 celkem 39,7 let a proti roku 1991 se o 2,7 roku zvýšil. Průměrný věk mužů byl 38,1 let a byl o 3,2 roky nižší než průměrný věk žen, střední délka života v okrese Hradec Králové činila za období 1996 až 2000 u mužů 72,9 let a u žen 79,2 let (v období před deseti lety byla u mužů 69,0 let a u žen 76,0 let). Vlivem poklesu porodnosti, úmrtnosti a prodlužováním střední délky života se v minulém desetiletí opět zhoršila věková struktura okresu, nepříznivý je tzv. index stáří. V roce 1961 představovala dětská složka (0-14 let) obyvatelstva ještě 23,5 % veškeré populace, v roce 1970 klesla na 20,1 % (vlivem nízké porodnosti na sklonku padesátých až do poloviny šedesátých let). V roce 1980 se opět zvýšila na 22,9 %, kdy se projevily důsledky propopulačních opatření z roku 1973. V roce 1991 se podíl předproduktivní složky obyvatelstva snížil (již z důvodu nízké porodnosti) na 20,1 % a při posledním sčítání v roce 2001 dosáhl minima 15,4 %, když proti roku 1991 ubylo v okrese 7 801 dětí, tj. téměř čtvrtina. Počet osob v produktivním věku 15-59 let se od roku 1961 neustále zvyšuje, za poslední desetiletí o 4 310 osob, tj. o 4,3 %, a to především z důvodu přesunu ještě početně silných ročníků (1976-1979) z věkové skupiny 0-14 a na druhé straně posunem méně početných věkových skupin do poproduktivní složky. Poproduktivní složka obyvatelstva se za dvacet let zvýšila o 4 029 osob, z toho za posledních deset let o 1 999 osob, tj. o 6,6 %. Výrazný vzrůst dětské složky obyvatelstva ovlivnil nepříznivě tzv. index stáří, který vyjadřuje poměr obyvatelstva v poproduktivním věku k dětské složce. Z demografického hlediska je optimální stav, když je index stáří roven 100, případně je nižší než 100. V intercenziálním období se uvedený podíl výrazně zhoršil: zatímco v roce 1991 činil 92,3 %, v roce 2001 představoval již 129,4 %. Nejpočetnější pětiletou věkovou skupinou v produktivním věku byly osoby z ročníků demografické vlny sedmdesátých let, v době sčítání ve věku 25-29 let (13 381 osob, tj. 8,3 %) a ve věku 20-24 let (12 924 osob, tj. 8,0 %). Další početně silnou skupinou bylo obyvatelstvo ve věku 50-54 let (12 918 osob, 8,0 %), tzn. silné populační ročníky z let 1946-1950. V předproduktivním věku byla nejpočetnější věková skupina 10-14 let, 5,9 % populace, v poproduktivním věku pak pětiletá věková skupina 60-64 let, 4,8 % z celkového počtu obyvatel. Tab. 6 Obyvatelstvo podle pohlaví a základních věkových skupina v letech 1970 – 2001 Z úhrnu obyvatelstva si po několik desetiletí udržují větší zastoupení ženy, i když se tento rozdíl od roku 1961 stále snižuje. Do populační nevyrovnanosti ve prospěch žen se především promítá již zmíněný nižší průměrný věk dožití mužů. Poměr pohlaví se vyvíjí různě podle věkových skupin. V dětské složce obyvatelstva převládali v roce 2001 chlapci – a to v úhrnu o 693 osob. V produktivním věku převažovaly ženy celkem o 252 osob s tím, že muži měli převahu do věku 35-39 let, pak dochází k opačnému jevu. V poproduktivním věku byly více zastoupeny ženy ve všech věkových skupinách, na 1 000 mužů v této skupině připadalo 1 426 žen. Se vzrůstajícím věkem se převaha žen zvětšovala, zatímco ve věkové skupině 60-64 let připadlo na 1 000 mužů 1 189 žen, ve věkové skupině 85-89 let to bylo 2 507 žen a ve věku 90-94 let již 2 992 žen. Složení obyvatel podle pohlaví a věku ovlivňuje spolu s dalšími sociálně ekonomickými faktory rodinný stav obyvatelstva. Proti předchozímu období výrazně stoupl podíl svobodných a rozvedených mužů i žen, naopak se snížil podíl ženatých/vdaných a ovdovělých osob. V roce 2001 žilo v manželství 59,9 % mužů a 55,1 % žen starších 15 let, oproti roku 1991 se jejich podíl výrazně snížil, u mužů o 7,8 bodů, u žen o 6,1 bodu. Podíly svobodných stouply na 28,3 % u mužů (o 4,7 bodu proti roku 1991) a na 19,5 % u žen (o 4,5 bodu), stejně vzrostlo zastoupení rozvedených mužů v populaci z 5,5 % na 8,0 %, žen z 7,4 % na 10,2 %. Nejvyšší podíl rozvedených připadal na věkovou skupinu 45-49 let u mužů i u žen. Na celkovém počtu rozvedených se podíleli stejně jako před deseti lety muži dvěma a ženy třemi pětinami. Ke snížení došlo v počtu ovdovělých mužů i žen, jejich celkový podíl v populaci se snížil celkem o 1,1 bodu na 9,0 %. Mezi ovdovělými byly velké rozdíly podle pohlaví. Na celkovém počtu 12 190 ovdovělých se ženy podílely 84,5 %. Podíl ovdovělých žen byl vyšší ve všech věkových skupinách a maximum dosahoval ve věkové skupině 80 a více let, ve které bylo 84 procent ovdovělých žen a pouze 16 procent ovdovělých mužů. Podíl svobodných na celkovém počtu bydlících obyvatel starších 15 let ve městech a na venkově byl v okrese v podstatě vyrovnaný (s výjimkou Smiřic, kde bylo svobodných o 1,7 bodu více než je okresní průměr). Ve venkovských obcích byl zjištěn vyšší podíl osob žijících v manželství (o 3,3 body vyšší než ve městech) a ovdovělých (o 0,9 bodu). Naopak podíl rozvedených byl o 3,8 bodu vyšší ve městech, nejvyšší ve Smiřicích (10,9 %) a v Hradci Králové (10,6 %). Ve složení obyvatelstva podle jednotlivých národností nedošlo proti minulému sčítání k výraznějším změnám. Na území okresu jednoznačně převládalo z 95,3 % obyvatelstvo české národnosti. Proti roku 1991 se o 637 snížil počet osob, které se přihlásily k národnosti moravské a slezské, takže jejich podíl činil 0,1 % obyvatelstva okresu (v roce 1991 to bylo 0,5 %). Dále se snížil o 1 385 počet osob se zapsanou slovenskou národností, jejich podíl klesl z 2,3 % na 1,4 %, k romské národnosti se v okrese přihlásilo pouze 136 osob (o 294 osob méně než v roce 1991) a jejich podíl tak klesl z 0,3 % na 0,1 %. Zastoupení obyvatel cizích národností je dlouhodobě v hradeckém okrese velmi nízké, ani jedna z ostatních národností nepřesáhla 0,2 %. Podstatně se však zvýšil údaj nezjištěno: před deseti lety tuto otázku nevyplnilo 125 osob (0,1 %), v roce 2001 se jejich počet zvýšil na 3 tisíce, tj. 1,9 %. Značná část občanů cizích národností byla soustředěna do krajského města, kde žily dvě třetiny z celkového počtu 1 980 těchto osob (Poláků, Romů, Němců, Rusů, Ukrajinců, Vietnamců a ostatních). Součástí sčítání 2001 bylo deklaratorní zjištění státního občanství. V královéhradeckém okrese mělo občanství České republiky 99,1 % všech obyvatel, z nich 0,2 % osob uvedlo dvojí občanství (jedno jako občanství ČR). Zbývajících 1 487 osob, tj. 0,9 % trvale žijících obyvatel na území okresu, byli cizí státní příslušníci. Při sčítání se také zjišťovalo místo narození, které bylo definováno jako trvalé bydliště matky v době narození sčítané osoby a které vyjadřuje migrační pohyb mezi narozením a současným bydlištěm. Více než polovina obyvatel okresu Hradec Králové (přesně 50,9 %) žije v obci, ve které se narodili a dalších 14,1 % v jiné obci téhož okresu, což znamená, že rodáky jsou zhruba dvě třetiny obyvatelstva. Necelá třetina obyvatelstva se narodila v jiném okrese České republiky. Jen 2,5 % osob uvedlo jako své rodiště Slovenskou republiku a pouhých 1,1 % (tj. 1 790 osob) se narodilo v cizině, což odpovídá i malému počtu a podílu obyvatel cizích národností. V obci svého bydliště žili častěji muži (54,2 %) než ženy (47,9 %), které většinou následují po sňatku manžela do jeho bydliště. S rostoucím věkem se podíly osob žijících v obci svého rodiště snižují, nejmenší podíl těchto osob byl zjištěn ve věkové skupině 60 a více let, zhruba třetina jejich počtu. Při sčítání v roce 1991 byla poprvé po čtyřiceti letech položena otázka zjišťující víru. To mělo za následek zjištěné vysoké počty občanů hlásících se svobodně k různým církvím, zejména římskokatolické. Dále byl zjišťován údaj o počtu obyvatel, kteří uvedli, že jsou bez vyznání. Zbývající část obyvatel, vzhledem k možnosti vyplnit či nevyplnit odpověď podle svého rozhodnutí, byla zahrnuta do kategorie nezjištěno. Zatímco v roce 1991 se v okrese Hradec Králové přihlásilo k víře 35,1 % obyvatel, v roce 2001 to byla necelá čtvrtina, naopak došlo k výraznému nárůstu osob bez vyznání, z 47,6 % na 66,0 %. O sedm procentních bodů se snížila kategorie nezjištěno. Také v okrese Hradec Králové se věřící obyvatelstvo nejčastěji hlásí k Církvi římskokatolické – celkem 29 tisíc osob, tj. více než tři čtvrtiny všech věřících. Stejně jako při minulém sčítání bylo na Královéhradecku zjištěno proti ostatním regionům vyšší zastoupení Církve československé husitské (7,6 %) a Českobratrské církve evangelické (4,9 % z věřících obyvatel). Další církve a náboženské společnosti byly v úhrnu věřících zastoupeny zanedbatelnými podíly. K náboženskému vyznání se hlásili především starší lidé, 55 % věřícího obyvatelstva nad 60 let, z dětí do 15 let jich rodiče přihlásili k náboženskému vyznání necelou desetinu. Ve všech věkových skupinách byl vyšší podíl věřících žen než mužů. Celkově vykazuje okres Hradec Králové jako většina okresů s velkými městy vyšší zastoupení obyvatel bez vyznání, v samotném krajském městě jich bylo 69 %. Tab. 7 Obyvatelstvo ve věku 15 let a více podle pohlaví a nejvyššího ukončeného vzdělání v letech 1980 – 2001 I v posledním desetiletí došlo v okrese k dalšímu zvýšení úrovně vzdělání obyvatelstva. To bylo způsobeno jednak značnými přírůstky absolventů středních a vysokých škol, jednak úbytkem obyvatelstva nejstarších populačních ročníků se základním vzděláním. Vyšší než základní vzdělání mělo v okrese v roce 2001 téměř 80 % obyvatelstva staršího 15 let (zhruba 84 % mužů a 75 % žen). V porovnání s rokem 1991 došlo ke zvýšení tohoto ukazatele o 10 bodů. V období 1991 – 2001 vzrostl počet osob s dokončeným vysokoškolským vzděláním o 3 318 a dosáhl 14,6 tisíc. Jejich podíl se v úhrnu zvýšil z 8,8 % na 10,8 %. Počet absolventů středních škol s maturitou (včetně učňovských škol s maturitou) činil v době posledního sčítání 41,2 tisíc osob a jejich zastoupení v populaci starší 15 let se zvýšilo z 26,7 % na 30,3 %. Přírůstek vyučených a absolventů odborných škol bez maturity a jejich podílu nebyl v souhrnu tak výrazný, představoval 1,2 bodu. Vyšší úroveň vzdělání byla v okrese Hradec Králové ovlivněna výrazně vyšším podílem osob s dokončenou vysokou a střední školou ve městě Hradec Králové (14,5 %, resp. 31,2 % z populace města), kde je pro kvalifikované osoby více pracovních příležitostí. Značné rozdíly jsou v úrovni vzdělanosti podle pohlaví. Podíl žen (stejně jako před deseti lety) byl vyšší u skupiny osob se základním vzděláním (téměř čtvrtina) a se vzděláním středoškolským (jedna třetina), naopak mužská část populace převažovala mezi vyučenými (24,5 %) a absolventy vysokých škol (13,4 %). Výrazné odlišnosti byly zjištěny i z hlediska věku: nejvyšší podíl osob s dokončenou vysokou školou byl ve věkové kategorii 35-39 let (18,0 %) a ve věku 40-44 let (17,5 %). Naopak podíl osob jen se základním vzděláním byl největší ve skupině osob v poproduktivním věku (30,3 %). 2.3 Plodnost žen # Devadesátá léta jsou charakteristická úbytkem vdaných žen a úbytkem narozených dětí. To dále způsobuje pokles úhrnné plodnosti (tj. počtu dětí, které by se ženě narodily za předpokladu nezměněné plodnosti daného roku po celý produkční věk 15-49 let). Na počátku devadesátých let činil tento ukazatel v okrese Hradec Králové 1,78 dítěte, v letech 1998-2000 to bylo již pouze 1,15 dítěte, nenižší v kraji. Růst populace přirozenou měnou je přitom zabezpečován, pokud tento ukazatel dosáhne výše 2,1. Za stejné období se podstatně zvýšil průměrný věk matek z 25,0 na 27,1 let, s čímž souvisí také snížené procento úhrnné plodnosti realizované do věku 25 let, z 55,8 % na 34,7 %. Příčiny poklesu sňatečnosti a porodnosti souvisí s celkovými změnami životního stylu mladé generace (nárůst významu vzdělání, kariéry v zaměstnání), ale i poklesem sociální úrovně rodin s dětmi, obtížnou zaměstnaností matek s malými dětmi, nedostatkem bytů apod. # Z celkového počtu žen bylo k datu sčítání v okrese Hradec Králové celkem 38 988 žen vdaných. Tyto vdané ženy měly celkem 72 546 dětí, na 1 vdanou ženu tak připadlo 1,91 dětí. Vdané ženy tvořily 55,1 % všech žen ve věku 15 a více let, což je podstatně méně než při sčítáních lidu v roce 1980 (64,1 %) a 1991 (61,2 %). Počet i podíl vdaných žen se velmi výrazně snížil v nejmladších věkových skupinách, tedy žen s vysokou plodností. V roce 2001 bylo ve skupině žen ve věku do 19 let vdaných 0,6 % žen starších 15 let (v roce 1991 to bylo 7,1 %), ve věku 20-24 bylo vdaných 21,1 % (60,4 %) a ve věku 25-29 pak 61,0 % (82,2 %). Dlouhodobým vývojovým trendem je nejen v okrese Hradec Králové snižování podílu vdaných bezdětných žen, ale i žen s jedním a třemi a více dětmi. Více než polovina vdaných žen (57,4 %) má dvě děti, tento model dvou dětí v rodině je dlouhodobě charakteristický a zastoupení matek s dvěma dětmi vůči předchozím sčítáním naopak proti roku 1991 vzrostlo. Nemalý vliv na snížení porodnosti měl i přírůstek svobodných žen. Jejich počet se proti roku 1991 zvýšil o 3,6 tisíc osob, z 15,0 % na 19,5 % (z žen starších 15 let) a téměř polovina jich byla ve věku 20-29 let. 2.4 Vývoj ekonomické aktivity obyvatelstva Podle výsledků sčítání k 1. 3. 2001 představoval počet ekonomicky aktivních osob v okrese Hradec Králové 82,3 tisíc a na celkovém počtu obyvatel se podílel 51,3 %. Proti roku 1991 počet ekonomicky aktivních osob poklesl o 4,4 tisíc osob, tj. o 2,2 body. Tento pokles byl způsoben jednak metodickými změnami, dále vzrůstem počtu nezaměstnaných a poklesem počtu zaměstnaných v poproduktivním věku, tj. pracujících důchodců. Zjištěné údaje o ekonomické aktivitě obyvatelstva nejsou plně srovnatelné s údaji roku 1991. V počtu ekonomicky aktivního obyvatelstva byly v roce 2001 zahrnuty pouze ženy na mateřské dovolené v trvání 28 resp. 37 týdnů, zatímco v roce 1991 sem byly zahrnuty i ženy na tzv. další mateřské dovolené, do 3 let věku dítěte, a osoby pobírající rodičovský příspěvek. Proto byl zaznamenán jejich úbytek o 3,9 tisíc, tj. o 2,5 bodu, a jejich podíl z celkového počtu ekonomicky aktivních se snížil z 5,7 % na 1,2 %. Proti roku 1991 se také výrazně snížil počet pracujících důchodců o 2,2 tisíc osob a jejich podíl z počtu ekonomicky aktivních činil 4,8 % (před deseti lety to bylo 7,1 %). Podíl osob hledajících zaměstnání se naopak zvýšil o 4,4 body na 6,5 % a jejich počet dosáhl v okrese 5,4 tisíc osob. Počet uchazečů vykazovaný úřadem práce (k 31. 12. 2000) byl 5,5 tisíc osob a míra nezaměstnanosti v okrese Hradec Králové činila 6,52 %. Rozdíl byl nižší o osoby, které se z různých důvodů úřadům práce o zaměstnání nehlásily nebo byly ze seznamu uchazečů vyškrtnuty. Počet ekonomicky neaktivního obyvatelstva byl proti roku 1991 o 1,2 bodu vyšší, celkem o 1,3 tisíce osob s tím, že došlo ke změnám i v jeho struktuře. O 5,2 tisíce na 36,4 tisíce se zvýšil počet nepracujících důchodců (jejich podíl z ekonomicky neaktivního obyvatelstva tak činil 47,5 %), a to z důvodu jednak výrazného poklesu pracujících důchodců a jednak s rostoucím počtem osob v poproduktivním věku. Vlivem výše zmíněné metodické změny vzrostl o 3 tisíce počet osob s vlastním zdrojem obživy, jejich podíl z ekonomicky neaktivních tak činil 3,9 %. Na druhé straně výrazně poklesl počet dětí, žáků, studentů a učňů – o zhruba 7 tisíc osob. Míra ekonomické aktivity se za deset let v okrese snížila z 72,6 % na 68,6 % u mužů a z 61,9 % na 53,3 % u žen. Došlo i k poklesu podílu zaměstnaných z počtu osob v příslušných věkových skupinách, tzv. intenzity ekonomické aktivity. Ta byla v roce 2001 nejvyšší ve věkové skupině 40-44 let, kdy z 1 000 osob v tomto věku bylo 936 ekonomicky aktivních (před deseti lety to bylo 974 osob ve věkové skupině 30-34 let). Intenzita ekonomicky aktivních mužů byla nejvyšší ve věkové skupině 30-34 a 35-39 let (952 mužů těchto věkových kategorií z 1000 bylo ekonomicky aktivních), ženy byly nejvíce ekonomicky aktivní ve věku 40-44 let (924 žen). Tab. 8 Obyvatelstvo podle pohlaví a ekonomické aktivity v letech 1991 a 2001 2.5. Struktura ekonomicky aktivního obyvatelstva Struktura ekonomicky aktivního obyvatelstva okresu Hradec Králové je významně ovlivněna skladbou ekonomicky aktivního obyvatelstva ve městě Hradec Králové vzhledem k jeho výrazné funkci střediska správy, obchodu, služeb, školství a zdravotnictví, a to nejen pro Královéhradecký region. Pracující města Hradec Králové se na úhrnném počtu ekonomicky aktivních obyvatel okresu podílí zhruba dvěma třetinami. Podstatně vyšší úroveň vzdělání ekonomicky aktivního obyvatelstva je v okrese Hradec Králové ovlivněna výrazně vyšší úrovní vzdělání ekonomicky aktivních obyvatel ve městě Hradec Králové, kde je pro takto kvalifikované osoby větší počet pracovních příležitostí. Proti roku 1991 se úroveň vzdělání ještě dále zvýšila: přibylo ekonomicky aktivního obyvatelstva se středoškolským (o 2,3 tisíc, tj. o 4,4 bodu na 36,5 %) a vysokoškolským vzděláním (o 2 tisíce, tj. o 3,1 % na 14,7 %), především se však snížil počet ekonomicky aktivního obyvatelstva se základním vzděláním – ubylo 6,4 tisíc osob a jejich zastoupení se tak snížilo z 15,1 % v roce 1991 na 7,8 % v roce 2001. Stejně jako u celkové populace převažuje u mužů střední odborné vzdělání bez maturity včetně vyučených (45,2 % z ekonomicky aktivních mužů) a vysokoškolské vzdělání (16,6 %), z ekonomicky aktivních žen mají největší zastoupení ženy se středoškolským vzděláním (43,3 %) a vyučené, vč. středního odborného vzdělání bez maturity (31,6 %). Nejpočetnější skupinou z hlediska postavení v zaměstnání byli v okrese Hradec Králové zaměstnanci v pracovním a služebním poměru (včetně ostatních zaměstnanců), 78,8 % z ekonomicky aktivních celkem. Další významnou skupinou byly osoby samostatně činné (11,9 %), zaměstnavatelé měli zastoupení 3,6 %. Struktura sociálního složení ekonomicky aktivních osob se za deset let vlivem společenských změn změnila. Vzrostla skupina zaměstnavatelů (z 85 v roce 1991 na 2 956 v roce 2001) a osob samostatně činných (z 1 630 na 9 792). Naopak ubylo členů produkčních družstev – z 8,3 % v roce 1991 na 0,3 % v roce 2001. Ve všech sociálních skupinách převládali muži. Nejvíce ve skupině zaměstnavatelů (72,3 %) a osob samostatně činných (71,4 %). Na jeden tisíc ekonomicky aktivních obyvatel okresu připadalo 788 zaměstnanců v pracovním nebo služebním poměru, jejich zastoupení v jednotlivých věkových skupinách bylo poměrně vyrovnané od 792 ve věku 15-29 let do 775 ve věku 40-49 let, nejvyšší bylo ve věkové skupině 50-59 let (821). Osob samostatně činných bylo na 1 000 ekonomicky aktivních obyvatel okresu zjištěno 119, nejvíce ve věkové skupině 30-39 let – 137 osob. Ve vývoji odvětvové struktury ekonomicky aktivního obyvatelstva pokračovala tendence poklesu primární a sekundární sféry (která započala již v období 1970-1980) ve prospěch oblasti služeb. K datu sčítání pracovalo v zemědělství a lesnictví 3,6 tisíc osob (před deseti lety to bylo 10,6 tisíc osob), tj. 4,4 % ekonomicky aktivního obyvatelstva, jejich podíl se za deset let snížil o 7,8 bodu. Počet pracovníků v průmyslu a stavebnictví poklesl ještě rychleji, z 35 tisíc osob v roce 1991 na 26,4 tisíc v roce 2001, tj. o 8,2 bodu. Zastoupení zbývajících odvětví se za posledních deset let zvýšilo ze 43,0 % na 55,3 %, tj. nárůst 12,3 %, celkem o 8,2 tisíc osob. Téměř dvakrát se však zvýšil počet pracujících, kteří název odvětví neuvedli. Vlivem feminizace školství, sociální péče, obchodu i statní správy převládala v těchto odvětvích zaměstnanost žen, v zemědělství, průmyslu a stavebnictví převládali muži. V rámci průmyslu byl nejvyšší počet osob zaměstnán ve strojírenství (16,1 %) a v potravinářském průmyslu (12,5 %). V obchodě, opravách motorových vozidel a spotřebního zboží pracovalo téměř 13 % ekonomicky aktivních obyvatel okresu, z toho nejvíce v maloobchodě (dvě třetiny). Ze skupiny sociálních činností byl nejvyšší podíl ekonomicky aktivních osob ve zdravotnictví (7,8 %) a ve školství (6,0 %). Tab. 9 Ekonomicky aktivní obyvatelstvo podle pohlaví a odvětví ekonomické činnosti Z hlediska postavení v zaměstnání měli v okrese nejvyšší zastoupení (čtvrtina ekonomicky aktivních, 21 tisíc osob), techničtí, zdravotničtí a pedagogičtí pracovníci. Necelou pětinu pak tvořili řemeslníci a kvalifikovaní výrobci, zhruba desetinu provozní pracovníci ve službách a obchodě a vědečtí a odborní pracovníci. Z hlediska vzdělání bylo podle předpokladu ve třídě vědeckých a odborných duševních pracovníků 83,7 % vysokoškolsky vzdělaných mužů a 78,2 % vysokoškolsky vzdělaných žen, ve třídě zákonodárců, vedoucích a řídících pracovníků mělo vysokoškolské vzdělání 44,7 % mužů a 26,5 % žen. Středoškolské vzdělání pak převažovalo ve třídě technických, zdravotnických a pedagogických pracovníků, když je mělo 59,3 % mužů a 68,9 % žen. V této skupině převažovaly ženy (58,4 %), nejvíce jich pracovalo ve zdravotnictví (90,2 %) a jako pedagogické pracovnice (79,3 %). U dělnických profesí převažovali muži s učňovským a středním vzděláním bez maturity. Poměrně vysoký byl podíl žen (65,9 %), které pracovaly ve skupině pomocných a nekvalifikovaných pracovníků. Převážná většina pracujících v okrese (93,3 % osob), vykonávala pouze jedno (hlavní) zaměstnání. Při sčítání v roce 2001 byla poprvé zjišťována otázka o druhém, případné dalším zaměstnání pracujících obyvatel. Další zaměstnání vykonávalo v okrese Hradec Králové 5 159 osob, tj. 6,7 % pracujících, v tom byly dvě třetiny mužů a třetina žen. Více než polovinu tvořily osoby samostatně činné s převažujícím úplným středním nebo vysokoškolským vzděláním. Více než čtvrtina mužů pracovala jako techničtí, zdravotničtí a pedagogičtí pracovníci, zhruba pětina jako vědečtí a odborní duševní pracovníci a další pětinu tvořili kvalifikovaní dělníci. Zhruba 40 % žen pracovalo ve svém druhém (dalším) zaměstnání jako zdravotnické nebo pedagogické pracovnice a čtvrtina jako vědecké a odborné duševní pracovnice. Z hlediska odvětvové struktury pracovali muži především v průmyslu (26,3 % mužů s dalším zaměstnáním), 14,9 % ve stavebnictví a desetina ve skupině obchod, opravy motorových vozidel a spotřebního zboží. Ženy ve svém dalším zaměstnání pracovaly nejvíce školství (19 %), 16 % v průmyslu a 13 % ve zdravotnictví. Téměř 70 % osob s druhým nebo dalším zaměstnáním mělo trvalé bydliště ve městě Hradec Králové. Z celkového počtu pracujících vyjíždělo nebo docházelo do zaměstnání 68 624 osob, tj. 89,2 % zaměstnaných osob, z celkového počtu žáků a studentů to bylo 26 411 osob, tj. 97,8 %. Z obou těchto skupin však měly dvě třetiny zaměstnaných (studujících) cíl dojížďky-docházky uvnitř obce trvalého bydliště, tj. nejvíce ze všech okresů. Denně mimo obec trvalého bydliště vyjíždělo 27,8 % pracujících s tím, že průměrná doba jejich cesty trvala více než jedné třetině z nich 15-29 minut a další čtvrtině 30-44 minut. Zhruba čtvrtina vyjíždějících měla zaměstnání v jiné obci na území okresu Hradec Králové a necelá desetina vyjížděla mimo okres. Na území obce trvalého bydliště pracovalo zhruba stejné množství mužů i žen, dojížďka mužů v rámci okresu Hradec Králové měla intenzitu o pětinu vyšší než je dojížďka žen a mimo okres vyjíždělo již dvakrát více mužů než žen. Nezaměstnaných osob bylo v roce 2001 v okrese Hradec Králové zjištěno 5 373, tj. 6,5 % z ekonomicky aktivních osob. Počet nezaměstnaných mužů byl o 195 vyšší než počet nezaměstnaných žen (51,8 % mužů a 48,2 % žen). Více než jedna pětina nezaměstnaných byla ve věku 20-24 let a zhruba 17 % ve věku 25-29 let. V dalších pětiletých věkových skupinách až do věku 50-54 let se podíl nezaměstnaných pohyboval od 9 do 12 procent. Z celkového počtu nezaměstnaných tvořili 14 % ti, kteří pracovali jako řemeslníci, 12,1 % pracovníci ve službách a obchodě a více než desetinu techničtí, zdravotničtí a pedagogičtí pracovníci. Tyto údaje však nejsou zcela vypovídající, protože třetina nezaměstnaných osob neuvedla v dotazníku své předchozí zaměstnání. 2.6 Ekonomická aktivita žen K 1. 3. 2001 bylo v okrese Hradec Králové celkem 37 748 žen ekonomicky aktivních, tedy 45,6 % jejich celkového počtu. V porovnání s rokem 1991 se počet ekonomicky aktivních žen absolutně snížil o 4,3 tisíce, relativně o více než jednu desetinu. Zároveň došlo i ke snížení intenzity ekonomické aktivity žen. Zatímco v roce 1991 bylo v okrese Hradec Králové z jednoho tisíce všech žen 619 žen ekonomicky aktivních, v roce 2001 to bylo 455 žen. Na tento pokles měla vliv i již zmíněná metodická změna, přesun žen na tzv. další mateřské dovolené a osob pobírajících rodičovský příspěvek mezi osoby ekonomicky neaktivní. Intenzita ekonomické aktivity žen je závislá i na jejich rodinném stavu a na počtu závislých dětí. Ekonomicky aktivních žen se závislými dětmi bylo v okrese sečteno 17 618, na celkovém počtu ekonomicky aktivních žen se podílely 46,7 %. Vrchol ekonomické aktivity žen se závislými dětmi zůstává ve srovnání s rokem 1991 ve stejné věkové kategorii 35-44 let (43,0 %). Došlo však k výraznému úbytku ekonomicky aktivních žen se závislými dětmi ve věkové kategorii do 24 let (z 10,0 % v roce 1991 na 2,7 % v roce 2001) a k nárůstu ekonomicky aktivních žen se závislými dětmi ve věku 45 a více let (z 12,3 % v roce 1991 na 19,8 % v roce 2001). Téměř polovina ekonomicky aktivních žen se závislými dětmi měla jedno dítě, 45,5 % pak dvě děti. Specifickou skupinu ekonomicky aktivních osob představují ekonomicky aktivní vdané ženy se závislými dětmi. V roce 2001 jich bylo v okrese Hradec Králové 14 433, tj. 38 % z celkového počtu ekonomicky aktivních žen a 82 % z počtu ekonomicky aktivních žen se závislými dětmi. Největší skupinou z vdaných ekonomicky aktivních žen jsou ženy ve věku 35-44 let se dvěma závislými dětmi (s mladším ve věku 6-14 let) a dále ženy ve věku 45 a více let s jedním závislým dítětem starším 15 let. Vdané ženy se dvěma závislými dětmi tvořily téměř polovinu vdaných ekonomicky aktivních žen se závislými dětmi, 45,3 % byly ženy s jedním a 5,8 % ženy se třemi a více dětmi. K datu sčítání pracovalo z tisíce vdaných žen se závislými dětmi celkem 813 žen, vdaných žen s jedním závislým dítětem 811, se dvěma závislými dětmi 832 a se třemi a více závislými dětmi 696 žen.
© Český statistický úřad, 2003