republika
kraj
okres
město
| SČÍTÁNÍ LIDU, DOMŮ A BYTŮ 2001 |
13-5222-03 OKRES Náchod | Královéhradecký kraj | « zpět
4. Domy a byty 4.1 Vývoj domovního fondu K datu sčítání k 1. 3. 2001 bylo v okrese Náchod 26 916 domů určených k bydlení, z toho více než pětina bylo neobydlených. Trvale obydlených domů bylo zjištěno 21 213 a neobydlených 5 703. Od roku 1961 do sčítání v roce 1991 se počet trvale obydlených domů snižoval, důvodem bylo užívání stále většího počtu starších rodinných domů na venkově k rekreačním účelům bez trvalého bydlení, tj. zvyšoval se počet neobydlených domů. Za poslední desetiletí však došlo ke změně a k mírnému nárůstu trvale obydlených domů. Z celkového počtu neobydlených domů jich 95,7 % bylo v rodinných domech a přes 60 % z neobydlených domů bylo určeno k rekreaci. Tab. 14 Základní údaje o domovním fondu v letech 1961 - 2001 Z celkového počtu trvale obydlených domů byla již historicky absolutní převaha rodinných domů. Od šedesátých let do osmdesátých se jejich podíl mírně snižoval (z 88,1 % v roce 1961 na 84,7 % v roce 1980) z výše uvedeného důvodu rekreace, v 1991 došlo k mírnému zvýšení podílu rodinných domů na celkovém počtu trvale obydlených domů, protože pokles trvale obydlených domů celkem byl rychlejší než u rodinných domů. V posledním desetiletí došlo k obratu, v roce 2001 se podíl rodinných domků zvýšil o 1,6 procentního bodu. Důvodem tohoto zvýšení je nová výstavba 1 898 rodinných domů, která převýšila pomalejší nárůst nevyčleněných rekreačních chalup. U bytových domů je situace přesně opačná, do roku 1980 se jejich počet zvyšoval, v roce 2001 jich v porovnání se sčítáním před deseti lety o 16,5 % ubylo. Postaveno bylo pouze 162 nových bytových domů, což nemohlo celkový úbytek bytových domů nahradit. Z celkového počtu osob bydlících v domech jich 55,5 % žije v rodinných domech. Průměrný počet bytů připadajících na jeden dům se od 60. let u rodinných domů postupně snižuje (z 1,37 bytů na 1,21 bytů) u bytových domů je trend přesně opačný (nárůst ze 6,18 bytů v roce 1961 na 8,44 bytů v roce 2001). Ze 78 obcí okresu bylo při sčítání 2001 zjištěno, že ve více než polovině z nich vzrostl počet trvale obydlených domů proti roku 1991. Nejvyšší nárůst (14,3 %) byl zaznamenán v obci Vysokov, absolutně to představuje 14 nových trvale obydlených domů, naopak nejvyšší pokles o více než pětinu byl zaznamenán v obci Libchyně (absolutní úbytek 7 trvale obydlených domů). V devíti obcích z deseti, které mají v okrese statut města, došlo k většímu či menšímu nárůstu počtu trvale obydlených domů. Největší absolutní nárůst byl v okresním městě Náchod (113 trvale obydlených domů), relativně pak doznalo nejvyšší nárůst město Broumov (o 8,5 %). Více než 95 % z celkového počtu neobydlených domů jsou domy rodinné. Z bytových domů jich neobydlených bylo sečteno pouze 27, tj. necelé půl procento z neobydlených domů, ostatní neobydlené domy tvoří necelá čtyři procenta. Neobydlené rodinné domy slouží ponejvíce k rekreaci (více než 63 %), část jich je nezpůsobilých k bydlení (10,7 %) a 8,1 % jich je obydleno přechodně. Důvody neobydlenosti bytových domů jsou ponejvíce nezpůsobilost k bydlení (téměř polovina), přestavba domu (více než čtvrtina) a více než desetina jich byla obydlena přechodně. U ostatních neobydlených domů byl ve více než čtyřiceti procentech případů uveden jiný důvod neobydlenosti, v pětině případů byl dům obydlen přechodně a v další pětině případů byl dům nezpůsobilý k bydlení. 4.2 Charakteristika trvale obydlených domů U trvale obydlených rodinných domů je v 96,8 % případů vlastníkem soukromá fyzická osoba, v roce 1991 to bylo 94,7 %. Bytové domy vlastní přibližně stejným poměrem obec, stát a několik vlastníků (z jedné čtvrtiny) a stejným poměrem stavební bytová družstva a soukromé fyzické osoby (z jedné pětiny). V roce 1991 vlastnily obce více než padesát procent bytových domů, pětinu stavební bytová družstva a více než šestinu státní podniky. Vlastníky ostatních domů jsou zhruba stejným poměrem obce, stát a soukromé fyzické osoby (jedna třetina) a jiné právnické osoby (jedna pětina). Domovní fond okresu je poměrně starý. Více než jedna třetina z trvale obydlených domů byla postavena v poválečných letech (1946 – 1980), přibližně stejný podíl (jednu pětinu) tvořily domy s obdobím výstavby do roku 1919 a 1920 – 1945, v osmdesátých letech se postavilo 13 % domů a v devadesátých letech pak kolem 10 % domů. Průměrné stáří obydlených domů v okrese Náchod bylo 49,9 roku, což je po okrese Trutnov nejvyšší průměr v Královéhradeckém kraji. Nejmladší výstavba v okrese je v obci Jestřebí (průměrné stáří domů 34,8 let) a nejstarší pak v obci Šonov (72,6 let). Velikost domu je určena počtem bytů a počtem nadzemních podlaží. Z více než tří čtvrtin je v rodinných domech jeden byt, v pětině rodinných domů jsou umístěny byty dva, necelá dvě procenta jsou domy se třemi byty. Oproti roku 1991 nedošlo k nijak významným změnám o čemž svědčí i hodnota průměrného počtu bytů na jeden trvale obydlený rodinný dům, v roce 2001 1,21, což je s rokem 1991 téměř totožné. Podle počtu nadzemních podlaží je více než 60 % rodinných domů se dvěmi podlažími, více než jedna třetina je jednopodlažních a pouze 2,4 % tvoří rodinné domy ze třemi podlažími. Mezi bytovými domy mají největší zastoupení domy s 5 – 9 byty (44,7 %), z hlediska počtu podlaží pak domy se dvěma a třemi podlažími, tvoří 62 %. Průměrný počet bytů v bytovém domě se v šedesátých až osmdesátých letech pohyboval kolem 6,20 bytů, v roce 1991 vzrostl průměr na 6,95 bytů a v roce 2001 na 8,44 bytů v jednom bytovém domě. Nejčastějším materiálem nosných zdí obytných domů jsou cihly, tvárnice a cihlové bloky. Je z nich postaveno 65 % domů (rodinných i bytových). U domů postavených do roku 1945 se vedle cihel používal jako stavení materiál i kámen, z těchto materiálů bylo do konce 2. světové války postaveno 43,8 % domů. V nové výstavbě, hlavně u bytových domů, jsou používány stěnové panely, jejich podíl se na výstavě bytových domů proti roku 1991 zvýšil ze 13,3 % na 17,5 %. Oproti tomu tradiční stavební materiál dřevo ustupuje do pozadí (jen 1,5 % rodinných domů má nosné zdi ze dřeva). Tab. 15 Charakteristika a technické vybavení trvale obydlených domů ve městech a v ostatních obcích Technické vybavení domovního fondu ovlivnila především nová výstavba rodinných a bytových domů případně jeho modernizace. Proti roku 1991 sice vzrostl počet trvale obydlených domů vybavených plynem ze sítě o 25,1 procentního bodu na 37,6 % domů, průměr kraje je 41,7 % domů a z pěti okresů kraje zaujímá okres Náchod třetí místo. Rozdíl v domech napojených na plyn (ze sítě i vlastního zásobníku) ve městech a v ostatních obcích je více než 30 procentních bodů ve prospěch měst. Mezi deseti městy okresu jsou značné rozdíly. Největší podíl domů napojených na plyn mají v České Skalici (68,6 %), Novém Městě nad Metují (67,9 %) a Jaroměři (67,5 %), nejméně pak v Meziměstí (8,3 %) a v Teplicích nad Metují (14,4 %). Vodovodem bylo vybaveno již 98, 5 % trvale obydlených domů v okrese, nárůst proti roku 1991 činí 0,4 bodu. Podíl domů s vodovodní přípojkou ve městech se příliš neodlišuje od ostatních obcí okresu. Celkem je v okrese na kanalizační síť napojeno 53,2 % trvale obydlených domů, z toho 49,4 % rodinných domů 81,7 % bytových domů, což je proti roku 1991 nárůst o 13,1 procentního bodu. Přípojku na veřejnou kanalizaci má podstatně více domů ve městech než na venkově. Okresní průměr překračují městské domy o více jak 15,4 procentního bodu, naopak v ostatních obcích má přípojku na veřejnou kanalizaci o 24,5 procentního bodu méně domů než je okresní průměr. Více jak 45 % rodinných domků má žumpu nebo jímku a necelé procento je úplně bez kanalizace. Údaje o ústředním a etážovém topení nejsou plně srovnatelné s rokem 1991 v důsledku změny metodiky. Podle sčítání 2001 byly téměř dvě třetiny trvale obydlených domů okresu vytápěny ústředním topením, v tom má 93,8 % trvale obydlených domů vlastní kotelnu v domě, 5,3 % domů je napojeno na dálkové topení a 0,9 % domů má blokovou kotelnu. 4.3 Vývoj bytového fondu Podle výsledků sčítání k 1. 3. 2001 bylo zjištěno v okrese Náchod celkem 49 843 bytů, z nichž 84,1 % (41 915 bytů) jich bylo trvale obydlených a 7 928 neobydlených. Od šedesátých let počet bytů celkem neustále rostl, trvale obydlené byty s výjimkou osmdesátých let také. Proti roku 1991 přibylo v okrese Náchod 3 285 bytů (nárůst o 7,1 %), trvale obydlených bytů pak 1 331 (nárůst o 3,3 %). Novou výstavbou bylo za deset let získáno 2 847 bytů. Rozdíl 438 bytů lze vysvětlit podle výsledků výběrového šetření, které Český statistický úřad uskutečnil koncem roku 2001 na reprezentativním vzorku obcí a bytů, u kterých byly zjištěny největší přírůstky bytů mezi sčítáními. Hlavní příčinou výrazného nárůstu bytového fondu bylo odlišné a nesprávné sečtení objektů individuální rekreace v roce 1991, které měly být zahrnuty do bytového fondu, pokud nebyly z bytového fondu vyčleněny. Další příčinou byly byty navrácené mezi sčítáními do bytového fondu a také druhé byty v rodinných domech (v roce 1991 byl tento údaj závislý pouze na prohlášení zde bydlících osob, v roce 2001 byly druhé byty deklarovány). Tab. 16 Základní údaje o bytovém fondu v letech 1961 – 2001 Nárůst trvale obydlených bytů zaznamenalo v okrese 44 obcí, úbytek 34 obcí. Relativně nejvyšší přírůstky trvale obydlených bytů byly v obcích Přibyslav (18 %, absolutně 9 bytů), Jetřichov (17,3 %, absolutně 27 bytů) a Zaloňov (16 %, absolutně 19 bytů). Absolutně nejvíce trvale obydlených bytů přibylo v okresním městě Náchod (558, tj. 7,3 %) a v Broumově (209, tj. 7,1 %). Úbytek dvaceti bytů v obci Borová představoval pokles o pětinu a byl relativně nejvyšší v okrese. Na nárůstu počtu bytů celkem se významně podílí přibývající počet bytů neobydlených. Jako neobydlené byty jsou kvalifikovány byty, ve kterých není přihlášena žádná osoba k trvalému pobytu. Od sedmdesátých let, kdy se počet neobydlených bytů sleduje, jejich počet neustále roste, za poslední desetiletí představuje nárůst o téměř 33 %, tj. 1 954 bytů. Z celkového počtu 7 928 neobydlených bytů se jich čtvrtina nachází v trvale obydlených domech, z nichž 40 % bylo obydleno přechodně (tj. fakticky obývané byty, ale osobami bez trvalého pobytu, podle metodiky SLDB tedy byty neobydlené), proto počet neobydlených bytů v trvale obydlených domech vzrostl za deset let téměř dvakrát). V neobydlených domech bylo zjištěno 5 904 neobydlených bytů, z nich více než polovina sloužila k rekreaci, více než desetina byla nezpůsobilá k bydlení a další necelá desetina byla obydlena přechodně. Neobydlené byty se nacházely v polovině případů ve městech okresu, nejvíce pak v okresním městě Náchod (861 bytů). Z porovnání měst a venkovských obcí vyplynulo, že k rekreačním účelům sloužila ve městech třetina neobydlených bytů, na venkově pak dvě třetiny neobydlených bytů. 4.4 Charakteristika trvale obydlených bytů Více než polovina trvale obydlených bytů je ve vlastnictví soukromé fyzické osoby a tyto byty se nacházejí z téměř 90 procent v rodinných domech. Dalšími vlastníky bytů v okrese, v nichž je trvale hlášena alespoň jedna osoba, jsou přibližně stejným dílem stát a obec, stavební bytové družstvo a kombinace vlastníků (kolem 13 %). Těmto třem skupinám vlastníkům patří více než 80 % trvale obydlených bytů v bytových domech. Z hlediska skladby bytového fondu více než polovina trvale obydlených bytů v trvale obydlených domech se nachází v rodinných domech, celkem 22 323 bytů, proti roku 1991 se jejich počet zvýšil o 964 bytů, tj. o 4,5 %. V bytových domech, které tvoří více než 45 % všech trvale obydlených bytů se zjistilo 18 999 bytů, oproti roku 1991 je to o 252 bytů (1,3 %) více. Byty v ostatních domech (např. správní budovy, školy, objekty sloužící kultuře, provozní budovy a jiné, v nichž se nachází alespoň jeden trvale obydlený byt) tvoří pouze 1,4 % bytového fondu (593 bytů) proti roku 1991 vzrostl jejich počet o 115 bytů. Tab. 17 Struktura trvale obydlených bytů podle stáří domu v % ve městech a ostatních obcích v roce 2001 Bytový fond, podle stáří domu ve kterém se byt nachází, je z jedné pětiny tvořen domy postavenými nebo zrekonstruovanými v letech 1971 – 1980 a z další pětiny v domech z let 1946 – 1970. Výrazně klesl oproti roku 1991 podíl bytů v domech postavených do roku 1899 a na počátku XX. století v letech 1900 – 1919 (z 19,6 % na 9 % resp. ze 13 % na 7,4 %). Za poslední desetiletí přibylo v nových domech 9,2 % trvale obydlených bytů. Nutno připomenout, že údaje obou posledních sčítání nejsou plně srovnatelné, neboť v roce 1991 se sledovalo pouze období výstavby, při SLBD 2001 pak období výstavby nebo rekonstrukce domu. Mezi městy a ostatními obcemi okresu nebyly rozdíly ve stáří domů nijak dramatické. Největší rozdíly byly u domů postavených do roku 1919, které převažovaly na venkově (19,8 %, ve městech 15,1 %) a u domů postavených v období 1971 – 1990, kde podíl bytů ve městech byl 37,6 % na rozdíl od venkova 33,2 %. Nejvíce (43,5 %) trvale obydlených bytů z hlediska právního důvodu užívání bytu se nachází ve vlastním domě, což mírně překračuje krajský průměr 42,1 % a proti roku 1991 došlo k poklesu o 6,9 procentního bodu. Pětina bytů jsou nájemními (v roce 1991 to byla téměř třetina), osminu bytů vlastní členové bytových družstev (před deseti lety o 1,8 procentního bodu více) a více než desetina je v osobním vlastnictví. V rodinných domech je 80 % bytů ve vlastním domě, v bytových domech je 40 % nájemních bytů, 28,6 % bytů vlastní členové bytových družstev a čtvrtina je v osobním vlastnictví. Za deset let od posledního sčítání došlo jak ke zvětšení obytné plochy bytů, tak k nárůstu počtu obytných místností. Při sčítání 2001 byla zjištěna průměrná obytná ploch na 1 byt - 50,9 m2, tj. o 3,4 m2 více než v roce 1991 a průměrný počet obytných místností s plochou 8 m2 a více na 1 byt vzrostl od posledního sčítání ze 2,66 na 2,72 místnosti. Obytná plocha bytů v rodinných domech se v období mezi sčítáními zvětšila o necelých 10 % a počet obytných místností o více jak 3 %, v bytových domech se plocha zvětšila jen o 2,6 % a průměrný počet místností zůstal téměř nezměněn. V období mezi dvěma posledními sčítáními došlo k výraznému zlepšení technického vybavení bytů. Podíl bytů se zavedeným plynem se zvýšil o 16,6 procentního bodu na 37,7 %, nadále vzrostl podíl bytů s vodovodem o 1,2 procentního bodu na 98,6 %, nárůstu doznal i podíl bytů s přípojkou na kanalizační síť (nárůst o 13,6 procentního bodu na 68,3 %). Ústředním nebo etážovým topením jsou vytápěny tři čtvrtiny bytů, v jedné pětině se topilo kamny (v roce 1991 to bylo ve čtvrtině bytů). O více než šest procentních bodů vzrostl za posledních deset let podíl bytů vybavených koupelnou nebo sprchovým koutem (94,3 %), tj. o přibližně stejný počet bodů jako vzrostl podíl bytů s vlastním splachovacím záchodem (93,2 %). Více než 2,5krát více bytů ve městech než na venkově je připojeno na veřejnou kanalizační síť, nejvíc pak v okresním městě Náchod (91,7 % bytů). Plyn je zaveden téměř u 45 % bytů ve městech, byty ve vesnických obcích jsou plynofikovány z necelé pětiny (17,8 %). Mezi městy okresu jsou značné rozdíly, zatímco v České Skalici byl plyn zaveden do 73,5 % bytů, v Teplicích na Metují pouze do 8,6 % a v Meziměstí jen do 2,4 % trvale obydlených bytů. Tomu odpovídá i technická vybavenost bytů podle druhu domu. V rodinných domech je plyn zaveden do více než třetiny domácností, polovina je napojena na kanalizační síť. V bytových domech byl plyn zjištěn u 41,2 % bytů, přípojka na kanalizační síť u necelých 90 % bytů. V rodinných domech bylo u 45,5 % bytů zjištěna žumpa nebo jímka. U ostatních ukazatelů se vybavenost bytů v rodinných a bytových domech nijak podstatně neliší. Tab. 18 Technické vybavení trvale obydlených bytů ve městech a v ostatních obcích v roce 2001 Trvale obydlené byty rozdělujeme do čtyř kategorií podle způsobu vytápění a rozsahu základního příslušenství. Byty první kategorie, mají všechny obytné místnosti přímo vytápěny ústředním topením a vlastní úplné základní příslušenství, tvořily 81,6 % bytového fondu, což přestavuje proti roku 1991 nárůst o 14,7 procentního bodu. Počet bytů v druhé až čtvrté kategorii se za posledních deset let absolutně i relativně snížil. K obdobnému vývoji došlo i u jednotlivých druhů domů (rodinných i bytových). Největší počet bytů I. kategorie se nachází v domech postavených v letech 1971 – 1980 a 1946 – 1970, domy v nichž se nacházejí byty II. a III. kategorie pochází ponejvíce z let 1920 – 1945, byty IV. kategorie jsou především v domech postavených do roku 1899. Ke dni sčítání žilo v bytech I. kategorie 83,9 %, v bytech nejnižší IV. kategorie 1,4 % bydlících obyvatel okresu. 4.5 Úroveň bydlení Úroveň bydlení je ovlivněna nejen velikostí bytů a jejich vybavením, ale i demografickým vývojem obyvatelstva. V období mezi dvěma posledními sčítáními došlo k mírnému nárůstu počtu obyvatel bydlících v okrese Náchod (o 0,7 %), přírůstek trvale obydlených bytů činil 3,3 %, to znamená, že počet bytů rostl rychleji než počet obyvatel v nich bydlících. I další ukazatele vykazují zlepšení úrovně bydlení. V jednom bytě žilo ke dni sčítání 2,65 osoby, v roce 1991 to bylo 2,74 osoby, průměrná obytná plocha připadající na jednu osobu vzrostla za deset let ze 17,3 m2 na 19,0 m2, průměrná obytná plocha na jeden byt se zvýšila ze 47,5 m2 na 50,9 m2, počet obytných místností (8 a více m2) na jeden byt vzrostl ze 2,66 m 2 na 2,72 m 2 a průměrný počet osob připadajících na 1 obytnou místnost (8 a více m2) se snížil za deset let z 1,03 osoby na 0,99 osoby. Porovnáním bydlení, podle výše uvedených ukazatelů, vykazuje lepší úroveň bydlení v rodinných domech než v domech bytových. Jen ukazatel průměrný počet osob na jeden byt vykazuje lepší výsledky v bytových domech (2,49 osoby) než v rodinných (2,79 osoby), což se dá vysvětlit i větším počtem bytů o 5 pokojích v rodinných domech (13,3 %) proti bytovým domům, kde takto velkých bytů je jen 0,8 %. Ve větších bytech se předpokládá, že bydlí i více osob. Ve více než devadesáti procentech bytů žije jedna cenzová domácnost, v osmi bytech ze sta pak dvě cenzové domácnosti. V bytech se dvěma cenzovými domácnostmi převládají v rodinných domech dvě rodiny, v bytových domech rodina dětí s jedním z rodičů. Necelou čtvrtinu trvale obydlených bytů obývají jednotlivci a ve více jak desetině žijí neúplné rodiny. U domácností jednotlivců připadá průměrná obytná plocha na 1 osobu 37,4 m2 (průměr za bytové domácnosti v okrese je 19 m 2), v rodinných domech tato hodnota činí 45,5 m2. Tab. 19 Charakteristika trvale obydlených bytů a úrovně bydlení ve městech a ostatních obcích v letech 1991 a 2001 Za posledních deset let se úroveň bydlení ve městech okresu Náchod zlepšila. Výjimkou je pouze Meziměstí, kde se zmenšila obytná ploch na jeden byt a počet obytných místností na 1 byt, tento ukazatel je po deseti letech horší i v České Skalici. Díky vyššímu podílu rodinných domů v ostatních obcích je zde i vyšší úroveň bydlení než ve městech. Hodnoty výše uvedených ukazatelů jsou lepší v rodinných domech než v bytových. 4.6 Bydlení mimo byty a v zařízeních Z celkového počtu 112 714 trvale bydlících obyvatel okresu jich 98,7 %, tj. (111 206 obyvatel) bydlí v bytech. Počet osob, které žily mimo byty (1 508) proti roku 1991 vzrostl více než dvaapůlkrát. Z toho 645 osob bydlelo v zařízeních (z toho např. v domovech důchodců 451 osob, ve svobodárnách, společných domovech a ubytovnách 58 osob, v ústavech pro tělesně a mentálně postižené 67 osob) a 863 osob v okrese žilo v době sčítání mimo byty a zařízení (z toho např. 67 v rekreačních chatách a chalupách, 31 v nouzovém obydlí a 26 v mobilním, pohyblivém obydlí). Z územního hlediska bylo nejvíce osob s trvalým pobytem mimo byty sečteno v okresním městě Náchod (368, z toho 170 v zařízeních), v Jaroměři ( 209, z toho 39 v zařízeních) a v Hronově (167, z toho 106 v zařízeních).
© Český statistický úřad, 2003