republika
kraj
okres
město
| SČÍTÁNÍ LIDU, DOMŮ A BYTŮ 2001 |
13-5222-03 OKRES Náchod | Královéhradecký kraj | « zpět
2. Obyvatelstvo 2.1 Vývoj počtu obyvatel Podle údajů z roku 1869, kdy bylo prováděno jedno z prvních pravidelných sčítání lidu, bylo na Náchodsku (v přepočtu na území dnešního okresu) sečteno 120 409 obyvatel. Počet obyvatel při každém dalším sčítání stoupal až do roku 1910, kdy byl jeho počet historicky nejvyšší 155 231 obyvatel, proti roku 1869 je to nárůst více než o čtvrtinu. Po 1. světové válce došlo k poklesu obyvatelstva, ale ve třicátých letech křivka počtu obyvatel opět vzrostla. Vlivem válečných událostí a odsunem občanů německé národnosti po 2. světové válce stav obyvatel silně klesl zejména na Broumovsku a dosídlení pohraničí z vnitrozemí tento úbytek dosud plně nenahradilo. Od padesátých let dvacátého století se počet obyvatel každé desetiletí pravidelně cyklicky měnil. Nejvyšší přírůstek byl zaznamenán v roce 1970 - 1980, kdy činil 1,7 % tj. 1900 osob, naopak k největšímu úbytku došlo mezi sčítáními v letech 1980 - 1991 o 1,8 %, tj. 2 092 obyvatel. Od posledního sčítání v roce 1991 počet obyvatel v okrese mírně vzrostl o 0,7 %, tj. o 775 obyvatel. K 1. 3. 2001 žilo na území okresu 112 714 obyvatel, z toho 58 013 žen (tj. 51,5 %) a 54 701 mužů (48,5 %), z krajského pohledu to byl třetí nejvyšší počet obyvatel z pěti okresů Královéhradeckého kraje. Tab. 4 Vývoj počtu obyvatelstva ve městech a v ostatních obcích v letech 1961 – 2001 podle správního vymezení obcí k 1. 3. 2001 Z bilance pohybu obyvatelstva za poslední desetiletí je zřejmé, že se rodí stále méně dětí, v roce 1991 jich bylo 1 463 a v roce 2000 jen 1 077, tj. úbytek o více jak čtvrtinu. V posledním desetiletí docházelo k postupnému snižování živě narozených dětí, nejméně se jich narodilo v roce 1998 (1 052). Zatímco podíl živě narozených dětí na tisíc obyvatel okresu byl na počátku 90. let (1991) 13,1 osob, v roce 2000 podíl poklesl na 9,5 osob. Počet zemřelých také klesl z 12,5 osob na tisíc obyvatel okresu v roce 1991 na 9,8 osob v roce 2000. Bilance živě narozených a zemřelých v okrese byla v posledních desíti letech kladná jen ve třech letech, tzn. jen v letech 1991, 1993, 1996 se v okrese narodilo více dětí než zemřelo obyvatel. Dalším faktorem ovlivňujícím demografický vývoj okresu je migrace obyvatelstva. Za posledních deset let se z okresu vystěhovalo 9 042 osob a přistěhovalo se 10 302 osob, takže celkem přibylo 1 260 obyvatel. V celé desetileté řadě bylo saldo migrace s výjimkou roku 1991 vždy kladné. Za celkový přírůstek obyvatel v posledním desetiletí (+ 0,7 %) vděčí okres Náchod právě kladnému migračnímu saldu. Nejvyšší počet obyvatel mělo okresní město Náchod, ve kterém bylo sečteno 21 400 osob. Za posledních čtyřicet let měl počet obyvatel okresního města vzrůstající trend, s výjimkou stagnace v roce 1991 a také podíl obyvatel okresního města na celkovém počtu obyvatel okresu neustále rostl. Ve městech okresu žilo v době sčítání 73 % obyvatel. Vedle okresního města Náchoda má statut města ještě dalších devět obcí (Broumov, Červený Kostelec, Česká Skalice, Hronov, Jaroměř, Meziměstí, Nové Město nad Metují, Police nad Metují, Teplice nad Metují). Vývoj počtu obyvatel ve městech byl za posledních deset let rozdílný, mimo Náchoda, Broumova a Jaroměře došlo v ostatních městech k větším či menším úbytkům obyvatelstva (největší úbytek v České Skalici –187 obyvatel, tj. 3,3 %, nejvyšší přírůstek v Náchodě +688, tj. 3,3 %). Mimo měst, ve zbývajících 68 obcích okresu, žilo 30 477 obyvatel, tj. 27 % všech obyvatel okresu. Z dlouhodobého hlediska došlo v letech 1961 – 1991 k poklesu podílu obyvatelstva ostatních obcí na celkovém počtu obyvatelstva okresu o 6,7 procentních bodů, ale za posledních deset let jejich počet mírně vzrostl (o 343 osob, tj. o 1,1 %). Z celkového počtu ostatních obcí okresu jich v 35 obyvatelstvo přibylo, úbytek obyvatelstva zaznamenalo 29 obcí a ve čtyřech obcích zůstal počet obyvatelstva na úrovni roku 1991. Absolutně největší přírůstek zaznamenala obec Kramolna (115 obyvatel, relativně o 14,7 %), Hejtmánkovice (67 obyvatel, relativně o 11,9%) a Suchý Důl (63 obyvatel, relativně o 18,6 %). Naopak relativně nejvyšší úbytek o více jak pětinu obyvatel byl zaznamenán v obci Borová. Tab.5 Bilance obyvatelstva v letech 1991 – 2001 2.2 Struktura obyvatel podle věku, rodinného stavu, národnosti, náboženství a vzdělání Nižší počty živě narozených dětí, mírně klesající úmrtnost a přesuny věkových skupin obyvatelstva se projevily ve změnách věkového složení obyvatelstva okresu. Proces demografického stárnutí populace, kdy nejmladší věková složka dětí a mladých lidí výrazně oslabila ve prospěch růstu podílu vyšších věkových skupin, je dlouhodobým jevem v celé České republice. Obyvatelům náchodského okresu patřila z pěti okresů Královéhradeckého kraje třetí příčka z hlediska průměrného věku, který činil 38,7 let (muži 37,0 let a ženy 40,3 let). Obyvatelstvo postupně stárne, v porovnání s rokem 1991 o celé dva roky, z toho muži rychleji (o 2,2 roku) než ženy (o 1,9 roku). Z pohledu posledních dvaceti let ubylo v okrese 1 317 osob, na tomto snížení se nejvíce podílel pokles počtu dětí ve věkové skupině 0 - 14 let, z 26 329 dětí v roce 1980 na 19 248 dětí v roce 2001, tj. o 26,9 %. Zatímco v roce 1980 tvořila dětská složka 23,1 % obyvatel okresu, v roce 2001 to bylo jen 17,1 %. Populačně silné ročníky z počátku sedmdesátých let významně ovlivnily počty obyvatelstva ve věkové skupině 15 - 59 let; za posledních dvacet let došlo k nárůstu o 9,7 %, tj. 6 366 osob, podíl na celkovém počtu obyvatel se zvýšil z 57,6 % v roce 1980 na 63,9 % v roce 2001. Přesto je podíl této ekonomicky významné věkové složky na celkovém počtu obyvatel nejnižší v celém kraji. Věková skupina nad 60 let (včetně nezjištěných) doznala za posledních 20 let jen malých změn, došlo k jejímu poklesu o 653 osob. I když v posledním desetiletí došlo v okrese k celkovému přírůstku obyvatel nemění to nic na faktu, že populace okresu stárne. Nejmladší věková skupina dětí do 14 let nadále oslabila o 4 323 osob, tj. o více než 18 % proti roku 1991, skupina obyvatelstva nad 60 let (včetně nezjištěných) vzrostla jen mírně (o 2,1 %, tj. 432 osob). Nejpočetnější pětiletou věkovou skupinou jsou osoby narozené v době demografické exploze počátkem 70. let, v době sčítání 2001 ve věku 25 - 29 let (9 328 osob, tj. 8,3 % z celkového počtu obyvatelstva). V předproduktivním věku je nejpočetnější věková skupina 10 - 14 let (7 401 osob, tj. 6,6 %), v poproduktivním věku pak skupina ve věku 60 - 64 let (5 183 osob, tj. 4,6 %). Tab. 6 Obyvatelstvo podle pohlavía základních věkových skupin v letech 1970 – 2001 Ženy tvořily v populaci okresu většinu 51,5 %. Jejich podíl ale za poslední tři desetiletí poklesl. Zatímco v roce 1970 připadalo na tisíc mužů 1 106 žen, v roce 2001 to bylo jen 1 061 žen, tedy o 45 žen méně. Poměr pohlaví se vyvíjel podle různých věkových skupin. V mladším věku (do 44 let) měli převahu muži (s výjimkou věkové skupiny 20 – 24 let), od věku 45 let pak bylo více žen než mužů. To souvisí i s průměrným věkem a střední délkou života, kdy oba tyto ukazatele mluví ve prospěch žen. Rodinný stav obyvatelstva v celé republice i v okrese byl ovlivněn změnami ve společnosti po roce 1989. Mladí lidé více studují, budují si kariéru, využívají možností cestování a založení vlastní rodiny odkládají na později. To se plně projevilo až při sčítání v roce 2001 a rodinný stav proti roku 1991 doznal značných změn. Vzrostl počet svobodných mužů a žen, naopak počet ženatých a vdaných se snížil a přibylo rozvedených u obou pohlaví. V době sčítání 2001 žilo v manželství 59,3 % mužů (oproti 66,9 % v roce 1991) a 54,7 % žen (oproti 60,5 % v roce 1991) starších 15 let. Podíl svobodných na obyvatelstvu starším 15 let naproti tomu vzrostl u mužů na 28,7 % (o 4,9 bodu) a u žen na 19,9 % (o 4,6 bodu proti roku 1991). Nejvyšší podíl rozvedených ve věkové skupině připadl u mužů na skupinu 40 - 44 let a u žen na skupinu 35 - 39 let a 40 - 44 let (před deseti lety to byla skupina 40 - 44 let u obou pohlaví). Na celkovém počtu rozvedených v okrese (celkem 8 671 osob) se více podílely ženy (56,6 %), před deseti lety byl podíl žen ještě vyšší (58,5 %). Naopak podíl ovdovělých mužů i žen se za poslední desetiletí snížil u mužů na 3,1 % (o 0,5 bodu) a u žen na 14,8 % (o 2,1 bodu). Celkově bylo v okrese 8 596 ovdovělých osob, z toho 84 %, tj. 7 223 žen. Počet ovdovělých narůstal s vyššími věkovými skupinami, nejvíce vdov a vdovců bylo ve věkové skupině 80 a více let. Porovnáním rodinného stavu ve městech a ostatních obcích okresu je podíl svobodných ve městech téměř shodný s okresním průměrem, v ostatních obcích je nepatrně nižší. Ženatých a vdaných žije v ostatních obcích více než ve městech (o 3,2 procentního bodu) a také rozvedených je více mezi obyvateli měst než u obyvatel ostatních obcí. Podíl ovdovělých je kolem devíti procent a je přibližně shodný ve městech i ostatních obcích. Národnostní složení obyvatelstva okresu nedoznalo za posledních deset let výraznějších změn. Na území náchodského okresu převládá obyvatelstvo české národnosti, ke kterému se hlásí 94,7 % obyvatel. V roce 1991 se poprvé při sčítání zjišťovala i moravská a slezská národnost, ke které se přihlásilo před deseti lety 411 osob, v roce 2001 pak 125 osob. Mimo občanů slovenské národnosti (celkem 1954 osob, tj. 1,7 %) nepřesáhla ani jedna z ostatních národností hranici půl procenta podílu na obyvatelstvu okresu. Z původního německého obyvatelstva v pohraničí se k této národnosti přihlásilo 609 občanů, tj. 0,5 % (v roce 1991 jich bylo 817, tj. 0,7 %), díky hranici s Polskem žije v okrese 495 občanů polské národnosti, tj. 0,4 %. Dvě desetiny procenta obyvatelstva okresu se přihlásilo k romské národnosti (219 občanů), tj. dokonce méně než k národnosti ukrajinské (351 osob, tj. 0,3 %). Ke státnímu občanství České republiky se v náchodském okrese přihlásilo 98,9 % obyvatel. Z cizích státních příslušníků byly nejpočetnějšími skupinami občané Polska (411 osob), Ukrajiny (328 osob) a Slovenska (185 osob). Osob s dvojím občanstvím, z nichž jedno bylo občanství ČR, se sečetlo 185. Při sčítání 2001 se zjišťovalo i trvalé bydliště matky v době narození sčítané osoby jako podklad pro sledování aktuální cílové migrace v době od narození. Ze zpracování byly získány údaje za obyvatelstvo narozené v místě stávajícího trvalého bydliště, v jiné obci okresu trvalého bydliště, v jiném okrese a za obyvatelstvo narozené v zahraniční a na Slovensku. Tyto údaje se zjišťovaly poprvé při sčítání 1991. V okrese Náchod žilo 51,4 % obyvatel v obci, ve které se narodili, více než pětina pak v jiné obci téhož okresu, to znamená, že rodáky bylo více než 70 % obyvatel okresu a svědčí to o malém migračním pohybu obyvatelstva. Další více než pětina obyvatel okresu se narodila v jiném okrese České republiky, z toho 55,2 % v jiném okrese jiného kraje. Pouze 2,8 % obyvatel uvádí jako své místo narození Slovensko, v cizině se narodilo celkem 4,9 % obyvatel okresu. Tyto zjištěné údaje byly až na nepatrné výjimky shodné s výsledky sčítání 1991 pouze přibylo obyvatel narozených v cizině (o 3 384 osob, tj. o 3 procentní body). V obci svého trvalého bydliště se narodili častěji muži, ženy z důvodu následování manžela po sňatku uvedly jako častější místo bydliště v době svého narození jinou obec okresu nebo jiný okres. Náboženské vyznání obyvatelstva se zjišťovalo při sčítání v roce 1991 poprvé od roku 1950, dále byl zjišťován údaj o počtu obyvatel bez vyznání a těch, kteří odmítli na tuto otázku odpovědět. Sčítání 2001 přineslo podstatně odlišné výsledky proti sčítání před deseti lety. Zatímco v roce 1991 bylo procento věřících občanů v okrese Náchod 48,3 % (54 023 obyvatel), v roce 2001 to bylo 33,9 %, tj. pokles o 15 822 osob, přesto bylo toto procento v kraji nejvyšší. Mezi věřícími obyvateli okresu bylo více věřících žen (58 %) než mužů. Naopak v roce 2001 uvedlo 56,7 % obyvatel, že jsou bez vyznání, před deseti lety to bylo jen 38,4 % obyvatel, tj. nárůst osob bez vyznání o 18,3 procentního bodu. V roce 1991 na otázku náboženského vyznání odmítlo odpovědět 13,3 % obyvatel okresu, při sčítání 2001 bylo obyvatelstvo vstřícnější, nezodpovědělo 9,4 %. Největší počet věřících (tři čtvrtiny) se opět přihlásilo k římskokatolické církvi, což je čtvrtina obyvatel okresu. Proti roku 1991 vzrostl počet obyvatel, kteří se hlásí k ostatním a nepřesně určeným církvím. K náboženskému vyznání se přihlásili především starší lidé, ve věkových skupinách nad 55 let to bylo více než padesát procent z těchto věkových skupin, z dětí do 14 let přihlásili rodiče k náboženskému vyznání více než 18 procent počtu dětí této věkové skupiny. Podíl věřících obyvatel je tradičně vyšší v malých obcích; průměr okresu (33,9 %) tak překračují o 5,3 procentního bodu. Naopak podíl věřících ve městech okresu je pod okresním průměrem o dva procentní body. Nejméně věřících bylo v Meziměstí (19,6 %), Broumově (23,3 %) a Jaroměři (24,6 %), nejvyšší podíl věřících byl zjištěn v Červeném Kostelci (46,4 %). Podobně jako při předchozím sčítání i v období mezi roky 1991 a 2001 došlo k dalšímu nárůstu úrovně vzdělání obyvatelstva. Jednak to bylo způsobeno značnými přírůstky v řadách středoškoláků a vysokoškoláků a dále vymíráním staršího obyvatelstva, které mělo pouze základní vzdělání. Vyšší než základní vzdělání uvedlo více než tři čtvrtiny obyvatelstva okresu starších 15 let ( 82,1 % mužů a 69,1 % žen). Proti roku 1991 to představovalo nárůst o 10,6 procentního bodu. Podíl vysokoškolsky vzdělaných lidí vzrostl proti sčítání 1991 ze 4,6 % na 6,1 % na obyvatelstvu starším 15 let, tj. o 1 637 osob, přesto byl tento podíl v kraji po okrese Trutnov druhý nejnižší. Podobně se zvýšil i počet absolventů středních škol s maturitou (včetně učňovských škol s maturitou). Proti 19,4 tisícům absolventů středních škol v roce 1991 se jejich počet za deset let zvýšil na téměř 25 tisíc, tj. z 22 % na 26,7 % z obyvatelstva staršího 15 let. Naopak došlo k poklesu počtu vyučených z 26 954 v roce 1991 na 20 031, tj. o 9,1 procentního bodu. Z hlediska věku dosahovali nejvyšší úrovně vzdělání mladí lidé ve věku 20 - 24 let, kdy více než polovina z nich měla úplné střední vzdělání s maturitou vč. nástavbového. Nejvyšší podíl vysokoškolsky vzdělaných osob byl v úhrnu ve věkové skupině 35 - 39 let (10,6 %), podobně u mužů 12,1 % a u žen 9,2 %. Rozdíly doznala i úroveň vzdělání podle pohlaví. Ženy převládaly mezi obyvatelstvem se základním vzděláním včetně neukončeného a se středoškolským vzděláním, naopak vyučených a absolventů středních odborných škol bez maturity a vysokoškoláků bylo více mezi muži. Podstatně vyšší je vzdělanost obyvatelstva ve městech než ve venkovských sídlech. Nejvyšší podíl vysokoškolsky a středoškolsky vzdělaných lidí je v Novém Městě nad Metují a v okresním městě Náchod, naopak nejnižší podíl středoškoláků je v Teplicích nad Metují a vysokoškoláků v Meziměstí. V ostatních obcích okresu pak zhruba polovina obyvatel starších 15 let je vyučena, čtvrtina má základní a další čtvrtina středoškolské vzdělání, necelá čtyři procenta pak absolvovala některou z vysokých škol. Obyvatelstvo ve věku 15 let a více podle pohlaví a nejvyššího dokončeného vzdělání 2.3 Plodnost žen Devadesátá léta lze charakterizovat velkým poklesem úhrnné plodnosti (tj. počtu dětí, které by se ženě narodily za předpokladu nezměněné plodnosti daného roku po celý reprodukční věk 15 - 49 let) jak v celé České republice, tak v okrese Náchod. Na počátku 90. let činil tento ukazatel za okres Náchod 1,80 dítěte, v letech 1998 - 2000 to bylo 1,23 dítěte. Značně pokleslo i procento úhrnné plodnosti realizované do 25 let, z 57,8 % z počátku devadesátých let na 37,8 % na konci 90. let; s tím souvisí i nárůst průměrného věku matky během deseti let (z 24,8 na 26,9 let) a nárůst procenta dětí narozených mimo manželství za posledních deset let (z 10,7 % na 19,7 %). Hlavními důvody těchto jevů nutno hledat mimo jiné v individuálním přizpůsobení se západoevropskému modelu rodiny (nárůst významu vzdělání, nové rozdělení rolí v rodině), dále v poklesu sociální úrovně rodin s dětmi, obtížné zaměstnanosti matek s malými dětmi, nedostatku bytů dostupných mladým rodinám atd. Pokles porodnosti z 13,1 promile v roce 1991 na 9,5 promile v roce 2000 je do jisté míry ovlivněn i snížením počtu vdaných žen; proti roku 1991 je jejich počet o 1 471 nižší, jejich podíl na obyvatelstvu ve věku 15 a více let klesl o 5,8 procentního bodu, na 54,7 %. Podíl vdaných žen se dvěma dětmi vzrostl od posledního sčítání o 3,8 procentního bodu na 54,5 % z celkového počtu vdaných žen, ubylo bezdětných žen a žen s jedním dítětem, mírně vzrostl podíl žen se třemi a více dětmi. Významný vliv na snížení porodnosti má nárůst počtu svobodných žen (o 2 559, tj. o 35,9 %), z nichž 47,7 % je ve věku 20 - 29 let. Průměrný počet živě narozených dětí připadajících na 1 vdanou ženu se za deset let zvýšil z 1,87 na 1,99. 2.4 Vývoj ekonomické aktivity obyvatelstva Ekonomická aktivita obyvatelstva okresu se v sedmdesátých až devadesátých letech příliš neměnila. Až při sčítání 2001 se v ukazateli ekonomické aktivity projevily společenské a ekonomické změny po roce 1989. Okres má druhý nejnižší podíl ekonomiky aktivního obyvatelstva v kraji, což souvisí s nejvyšším podílem dětské složky obyvatelstva a s nejnižším podílem obyvatelstva v produktivním věku (15 - 59 let) v kraji. Ekonomicky aktivních bylo k 1. 3. 2001 celkem 56 281 osob, tj. 49,9 % z celkového počtu obyvatel. Proti roku 1991 došlo ke snížení o 2 752 osob, tj. o 4,7% (počet obyvatel se v tomto období zvýšil o 0,7 %). Ve struktuře ekonomicky aktivních obyvatel došlo proti roku 1991 k jistým změnám; změnou metodiky sčítání 2001 jsou do jejich počtu zahrnuty pouze ženy na mateřské dovolené v trvání 28 resp. 37 týdnů, proto byl také zaznamenán úbytek žen na mateřské dovolené o téměř tři tisíce osob (o 2,6 procentního bodu) z celkového počtu obyvatel. Došlo také k výraznějšímu poklesu počtu pracujících důchodců o 1 767 osob, tj.o 1,6 procentního bodu na rozdíl od nárůstu počtu osob hledajících zaměstnání (z 0,9 % v roce 1991 na 3 % v roce 2001). Nadpoloviční většinu ekonomicky aktivních (55 %) tvoří v okrese muži. Vlivem poklesu ekonomicky aktivního obyvatelstva došlo k nárůstu ekonomicky neaktivních osob (za deset let o 2,2 procentního bodu), především podíl nepracujících důchodců (o 2,8 procentního bodu) na celkovém počtu obyvatel. Změnou metodiky přibyly osoby s vlastním zdrojem obživy (tři osoby v roce 1991, 2 403 osob v roce 2001); nyní byly do této skupiny přesunuty ženy na další mateřské dovolené a osoby pobírající rodičovský příspěvek a zvýšil se také počet osob v domácnosti ze 349 v roce 1991 na 783 osob v roce 2001. Na druhou stranu ve struktuře ekonomicky neaktivního obyvatelstva výrazně ubyli žáci, děti, studenti a učni, částečně je to vlivem jiné metodiky, v 2001 do této skupiny nejsou zařazeny děti. Tab. 8 Obyvatelstvo podle pohlaví a ekonomické aktivity v letech 1991 a 2001 Ukazatel intenzity ekonomické aktivity, který vyjadřuje podíl ekonomicky aktivních z celkového počtu osob příslušné věkové skupiny, byl nejvyšší ve věkové skupině 40 – 44 let, kde z tisíce osob jich 938 bylo ekonomicky aktivních. V roce 1991 byla zjištěna nejvyšší intenzita ekonomické aktivity ve věkové skupině 25 - 29 let a to 978 ekonomicky aktivních na tisíc obyvatel. V roce 2001 byla mezi muži nejvyšší intenzita ve věkové skupině 30 – 34 let (971), u žen ve skupině 40 – 44 let (917). Podle údajů Úřadu práce k 31. 12. 2000 činila registrovaná míra nezaměstnanosti v okrese Náchod 5,30 % a byla po okrese Rychnov nad Kněžnou v kraji druhá nejnižší. Z hlediska nezaměstnanosti jsou nejohroženějšími skupinami obyvatelé se změněnou pracovní schopností, lidé bez kvalifikace a ženy pečující o děti. 2.5 Struktura ekonomicky aktivního obyvatelstva Struktura ekonomicky aktivního obyvatelstva podle vzdělání kopíruje vzdělanostní strukturu obyvatelstva: od roku 1980 výrazně přibylo ekonomicky aktivního obyvatelstva se středoškolským a vysokoškolským vzděláním na úkor osob s pouze základním vzděláním. Podobně i při posuzování struktury ekonomicky aktivního obyvatelstva podle pohlaví: základní vzdělání má 7,3 % mužů (13,6 % žen), 52,8 % mužů je vyučených (žen 38,7 %), středoškoláků mužů je 29,4 % a 38,2 % žen a vysokoškolsky vzdělaných mužů je 9,1 % a žen 7,6 %. Posuzujeme-li strukturu ekonomicky aktivního obyvatelstva podle postavení v zaměstnání zjistíme, že 79,5 % jsou zaměstnanci v pracovním a služebním poměru a ostatní zaměstnanci (75,4 % mužů a 84,6 % žen). Další významnou skupinou jsou samostatně činné osoby, 11,3 % z ekonomiky aktivního obyvatelstva (15 % mužů a 6,8 % žen) a zaměstnavatelé 3,4 % (4,5 % mužů a 2,1 % žen). Za posledních deset let se struktura podle postavení v zaměstnání významně změnila. Přibyla skupina zaměstnavatelů (nárůst o 3 procentní body proti minulému sčítání), zvýšil se počet samostatně činných osob (z 2 % na 11,3 %) a naopak ubylo členů produkčních družstev (o 9,2 procentních bodů). Necelé dvě třetiny zaměstnavatelů mají středoškolské nebo vysokoškolské vzdělání, více než polovina samostatně činných osob je vyučená a více než třicet procent má středoškolské vzdělání, zaměstnanci v pracovním a služebním poměru a ostatní zaměstnanci tvoří téměř z poloviny vyučení, zhruba z jedné třetiny středoškoláci a z více než osmi procent vysokoškoláci. Z hlediska odvětvové zaměstnanosti došlo od posledního sčítání v roce 1991 k dalším změnám, přitom pokračoval trend z předchozích let. Dále se snížila zaměstnanost v primární sféře (zemědělství a lesnictví) o 7,1 procentního bodu, v sekundární sféře v průmyslu došlo k úbytku počtu zaměstnaných o 9,2 procentního bodu, ale ve stavebnictví naopak k nárůstu o 2,2 procentní body (i když v době sčítání, tj. v březnu se zaměstnanost ve stavebnictví zvyšuje vždy z důvodu zahájení sezonních prací). S rozvojem terciární sféry pak došlo k výraznému nárůstu podílu ekonomicky aktivního obyvatelstva především v obchodě, cestovním ruchu a sociální činnosti. Z hlediska pohlaví pak v primární a sekundární sféře převládá zaměstnanost mužů, v terciární sféře (vlivem feminizace školství, kultury, sociální péče, obchodu a služeb, ale i ve státní správě) pak zaměstnanost žen. Tab. 9 Ekonomicky aktivní obyvatelstvo podle pohlaví a odvětví ekonomické činnosti v letech 1980 – 2001 Téměř jednu čtvrtinu z ekonomicky aktivních obyvatel náchodského okresu tvoří ve struktuře zaměstnání (v třídění podle hlavních skupin KZAM) řemeslníci a kvalifikovaní výrobci, zpracovatelé a opraváři, z nichž více než 70 % jsou muži, z této skupiny je nejvíce kvalifikovaných kovodělníků a strojírenských dělníků. Druhou nejčetnější skupinou (na skladbě se podílejí jednou pětinou) jsou techničtí, zdravotničtí a pedagogičtí pracovníci, z nich nejvíce je pomocných odborných pracovníků a pracovníků v technických oborech. V této druhé skupině převažují povětšinou ženy. Vysoké procento žen je také zaměstnáno ve službách a obchodě, tato skupina se podílí na zaměstnanosti v okrese jedenácti procenty. Z výsledků sčítání 2001 (bylo zjišťováno poprvé) vyplynulo, že v okrese Náchod mělo z celkového počtu ekonomicky aktivních obyvatel druhé (případně další) zaměstnání 2 889 osob, tj. 5,1 %, z hlediska pohlaví pak více mužů (6,2 %) než žen (3,9 %). Z celkového počtu osob, které druhé a další zaměstnání vykonávaly, byly dvě třetiny mužů. Z pohledu měst a obcí je zřejmé, že více pracovních příležitostí tedy i možností dalšího zaměstnání bylo ve městech než v ostatních obcích. Nejvyšší procento osob s dalším zaměstnáním bylo zjištěno v Novém Městě nad Metují (6,7 %, tj. 1,6 bodu nad okresním průměrem) a v Červeném Kostelci (5,9 %, tj. 0,8 bodu nad průměrem okresu). Z celkového počtu 56, 3 tisíc ekonomicky aktivních obyvatel okresu jich ke dni sčítání vyjíždělo 84,1 %, tj. 47 350 osob do zaměstnání, do škol pak dojíždělo 19 312 žáků a studentů. Převážná část vyjíždějících za prací měla cíl dojížďky v rámci obce (49 % pracujících) nebo v rámci okresu (34,9 % pracujících). Jen 7 % vyjíždějících pracovalo v jiném okrese v rámci kraje a necelá 4 % v jiném kraji. U mužů i žen měla největší intenzitu dojížďka za prací v rámci obce. Denně vyjíždělo mimo obec celkem 18 647 pracujících, jako nejčastější doba cesty do zaměstnání byla uváděna doba 15 – 29 minut. Ke dni sčítání 1. 3. 2001 bylo v okrese Náchod zjištěno 3 368 osob nezaměstnaných, tj. 6 % z ekonomicky aktivního obyvatelstva. Z hlediska věkové struktury pak plnou pětinu tvoří osoby v kategorii 20 - 24 let (z toho více mužů - 60 %), vyšší procento nezaměstnaných je také ve věkové skupině 25 - 29 let (15,9 % z ekonomicky aktivního obyvatelstva) a ve skupině 30-34 let (13,2 %), v dalších věkových skupinách do 54 let se podíl nezaměstnaných pohybuje okolo 10 %. Mezi nezaměstnanými okresu převažují muži (53,1 %), věková skladba nezaměstnaných mužů a žen je také odlišná. Zatímco nejvíce nezaměstnaných mužů spadá do věkové kategorie 20 - 24 let (téměř 23 % všech nezaměstnaných mužů), u žen je nejvíce nezaměstnaných žen v kategorii 25 - 29 let (18,4 % všech nezaměstnaných žen), ale i sousední věkové kategorie u žen (20 - 24 let a 30 - 34 let) mají vyšší jak patnáctiprocentní nezaměstnanost. Zjištěná struktura nezaměstnanosti z hlediska profesních skupin neodpovídá zcela skutečnosti, protože 37,2 % nezaměstnaných nezodpovědělo v dotazníku na otázku posledního vykonávaného zaměstnání. Ze zbývajících odpovědí vyplývá, že nejvyšší procento nezaměstnaných z ekonomicky aktivních obyvatel je ve skupině pomocní a nekvalifikovaní pracovníci (8,5 %), provozní pracovníci ve službách a obchodě (5,6 %) a kvalifikovaní dělníci v zemědělství, lesnictví a příbuzných oborech. 2.6 Ekonomická aktivita žen Ženy tvořily z ekonomicky aktivního obyvatelstva okresu 45 %. Ke dni sčítání bylo 25 316 ekonomicky aktivních žen, což představovalo pokles proti sčítání 1991 o 3 201 žen (tj. o 3,3 bodu). Zároveň došlo ke snížení intenzity ekonomické aktivity žen. Zatímco v roce 1991 připadalo 492 ekonomicky aktivních žen na 1 000 žen, o deset let později to bylo jen 436 žen. V roce 1991 připadlo na 1 000 ekonomicky aktivních mužů 934 ekonomicky aktivních žen, v roce 2001 to bylo pouze 817 žen. Tento pokles byl ovlivněn i zmíněnou změnou metodiky – v roce 1991 byly do počtu ekonomicky aktivních zahrnovány i ženy na tzv. další mateřské dovolené, v roce 2001 byly sečteny jako ekonomicky neaktivní. Ekonomická aktivita žen je ovlivněna i rodinným stavem a počtem závislých dětí. Ke dni sčítání bylo v okrese 12 460 ekonomiky aktivních žen se závislými dětmi, z toho 80,6 % jich bylo vdaných. Proti roku 1991 počet žen se závislými dětmi klesl o 4 300 žen, na celkovém počtu ekonomicky aktivních žen se podílely 49 % a z celkového počtu žen jich byla více jak pětina. Stejně jako před deseti lety nejvíce ekonomicky aktivních žen se závislými dětmi bylo ve věkové skupině 35 - 44 let, došlo však k výraznému přesunu podílu ekonomicky aktivních žen se závislými dětmi z věkové skupiny do 24 let ( v roce 1991 12,4 % a v roce 2001 3,5 %) do věkové skupiny 45 a více let (z 11,1 % v roce 1991 na 17,9 % v roce 2001). Zvláštní pozornost zaslouží ekonomická aktivita vdaných žen se závislými dětmi. Z celkového počtu těchto žen (10 046) jich 4 236 (42 %) mělo jedno dítě, 4 957 (49,3 %) dvě děti a tři a více dětí mělo 853 žen, tj. 8,5 %. Největší skupina ekonomicky aktivních vdaných žen s dětmi jsou ženy se dvěma dětmi ve věku 6 - 14 let, ve věkové skupině žen 35 - 44 let. Jako druhá nejpočetnější je skupina žen ve věku 45 a více let s jedním dítětem ve věku 15 a více let a dále ženy ve věku 30 - 34 let se dvěma dětmi ve věku 6 - 14 let.
© Český statistický úřad, 2003