republika
kraj
okres
město
| SČÍTÁNÍ LIDU, DOMŮ A BYTŮ 2001 |
13-8120-03 OKRES FRÝDEK-MÍSTEK | Moravskoslezský kraj | « zpět
4. Domy a byty
4.1 Vývoj domovního fondu | « zpět
Sčítání domů a bytů umožňuje v desetiletých cyklech generální inventarizaci počtu a stavu objektů souvisejících s bydlením, které se nacházejí na příslušném území. V roce 2001 bylo takto zjištěno celkem 43 878 domů, v tom 38 304 trvale obydlené a 5 574 neobydlené. Dlouhodobý vývoj u kategorie trvale obydlené domy je zachycen ve dvou grafech (v grafické části publikace) pod tímto názvem - v prvém v letech 1970 až 2001 v okrese a okresním městě, ve druhém v okrese v letech 1991 a 2001. V období 1970 až 2001 přibyly 3 464 trvale obydlené domy, tj. nárůst o 9,9 %, přičemž nejvyšší přírůstek byl u rodinných domů (3 308, tj. nárůst o 10,5 %). Za toto období ubyly 232 ostatní domy, tj. úbytek o 34,1 %. Nejmenší přírůstky domů ve sledovaném období byly mezi lety 1991 a 1980, kdy došlo k nárůstu jen u rodinných domů (o 2,5 % proti roku 1980), u dalších druhů - bytových domů byl v tomtéž období zaznamenán pokles (o 7,4 %) a u ostatních domů pak pokles o 48,9 %. K opětovnému nárůstu došlo mezi lety 1991 a 2001. Na celkovém přírůstku trvale obydlených domů se podle jejich druhů podílely hlavně rodinné domy, ale také přírůstkem 167 i ostatní domy. Ubylo domů bytových. Tab. 18 Základní údaje o domovním fondu
| Trvale obydlené domy | Trvale obydlené byty | Průměrný počet bytů |
celkem | z toho |  | celkem | z toho v domech 1) | na 1 trvale obydlený dům | z toho na 1 dům |
rodinné domy | bytové domy | rodinných | bytových | rodinný | bytový |
1. 3. 1961 | 31 760 | 28 936 | 1 837 | 53 659 | 42 669 | 11 513 | 1,69 | 1,47 | 6,27 |
1. 12. 1970 | 34 840 | 31 425 | 2 734 | 62 584 | 39 133 | 22 631 | 1,80 | 1,25 | 8,28 |
1. 11. 1980 | 36 584 | 32 488 | 3 544 | 70 663 | 39 700 | 30 293 | 1,93 | 1,22 | 8,55 |
3. 3. 1991 | 36 852 | 33 287 | 3 283 | 77 001 | 40 444 | 36 227 | 2,09 | 1,22 | 11,03 |
1. 3. 2001 | 38 304 | 34 733 | 3 122 | 79 383 | 42 740 | 36 174 | 2,07 | 1,23 | 11,59 |
Přírůstek (úbytek) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
v období |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
1980 - 1991 | 268 | 799 | -261 | 6 338 | 744 | 5 934 | 0,16 | - | 2,48 |
v % | 0,7 | 2,5 | -7,4 | 9,0 | 1,9 | 19,6 | x | x | x |
1991 - 2001 | 1 452 | 1 446 | -161 | 2 382 | 2 296 | -53 | -0,02 | 0,01 | 0,56 |
v % | 3,9 | 4,3 | -4,9 | 3,1 | 5,7 | -0,1 | x | x | x |
1) v roce 1961 jsou trvale obydlené byty v domech rodinných i bytových nepřepočtené Podle obcí narostl obydlený domovní fond za období let 2001 a 1970 ve městech významně u Třince (o 798 domů, tj. o 22,7 %), Frýdku-Místku (o 267, tj. o 6,2 %) a Šenova (o 220, tj. o 19,1 %). Z ostatních obcí to byla Bystřice (o 194), Vendryně (o 187) a Krmelín (o 153 domů). Naopak výrazný úbytek trvale obydlených domů nastal u obcí s velkou možností rekreace. Patří k nim Morávka (o 188, tj. 38,1 %), Staré Hamry (o 112, tj. 41,6 %), Krásná (o 109, tj. 38,0 %), Kunčice pod Ondřejníkem (o 42, tj. 7,1 %) a Čeladná (o 42, tj. 7,6 %). Obdobný vývoj byl ve srovnání let 2001 a 1991. Z celkového počtu 5 574 neobydlených domů bylo 97,1 % rodinných, 0,4 % bytových a 2,5 % ostatních domů. Dle výše podílu celkové neobydlenosti domů byly důvody následující: - slouží k rekreaci: rodinné domy 45,1 %; - jiný důvod včetně nezjištěno: rodinné domy 14,9 %, bytové domy 21,7 % a ostatní 44,9 %; - nezpůsobilý k bydlení: rodinné domy 14,4 %, bytové domy 60,9 % a ostatní 13,8 %; - dům obydlen přechodně: rodinné domy 12,0 %, bytové domy 8,7 % a ostatní 33,3 %; - přestavba domu: rodinné domy 6,3 %, bytové i ostatní domy 4,3 %. Ze zbývajících početně málo se vyskytujících důvodů neobydlenosti domů to byly ještě změna uživatele, dosud neobydlen po kolaudaci a pozůstalostní nebo soudní řízení. Relativně vyšší podíly neobydlených domů v roce 2001 z celkového počtu domů byly u obcí Staré Hamry (80,3 %), Morávka (70,5%), Krásná (57,9 %), Malenovice (51,8 %), Žermanice (39,1 %) a Bílá (37,8 %). V těchto případech jde o více než ze tří čtvrtin o neobydlené domy z důvodu - slouží k rekreaci.
4.2 Charakteristika trvale obydlených domů | « zpět
Podle vlastnictví trvale obydlených domů byly v okrese v roce 2001 dominantní skupinou vlastníků soukromé fyzické osoby s podílem 89,6 %. Na druhém místě byla kombinace vlastníků se 3,0 % a následovala jiná právnická osoba se 2,7 %. Teprve čtvrtým v pořadí z trvale obydlených domů byly obec a stát a stavební bytové družstvo se stejným podílem 2,1 %. Podle druhu domů u převažujících rodinných domků patřilo 98,1 % z nich soukromým fyzickým osobám. U domů bytových vlastnila 28,8 % kombinace vlastníků, dále stavební bytové družstvo 24,8 %, jiná právnická osoba pak 22,9 % a čtvrtý nejvyšší podíl na bytových domech měla obec či stát (17,8 %). U významově menší skupiny ostatních domů byly hlavními vlastníky obec a stát (34,1 %), následovaly jiné právnické osoby (28,3 %) a soukromé fyzické osoby (26,7 %). Podle období výstavby se zjistilo ve sčítání lidu 2001, že z celkového počtu trvale obydlených domů bylo postaveno (rekonstruováno) nejvíce (54,9 %) v letech 1946 až 1980. Nad tímto průměrem za celý okres byla města Jablunkov (60,9 %), Třinec (59,4 %) a Frýdek-Místek (56,9 %). Podíl domovního fondu nejstaršího, tedy do roku 1919, činil 7,3 % a nejmladšího, z let 1991 až 2001, dosáhl 10,8 %. Vyšší podíl nad průměrem okresu u výstavby z nejnovějšího období byl u ostatních obcí (11,4 %) a ze čtyř největších měst u Frýdlantu nad Ostravicí (12,8 %) a Jablunkova (11,0 %). Ostatní obce patřily ve srovnání s okresem k nadprůměrným svým podílem nejstarší zástavby trvale obydlených domů (7,9 %). Průměrné stáří tohoto domovního fondu bylo v roce 2001 za okres 39,3 let, což je o 3,4 roku nižší než propočet před 10 lety. Z vybraných měst byl tento ukazatel nejnižší u Frýdlantu nad Ostravicí (37,0 let, v roce 1991 to bylo 37,9 roku) a naopak nejvyšší u Třince (39,5 let, v roce 1991 to bylo 40,6 roku). Obdobná věková struktura jako za celkový domovní fond byla u rodinných domů. Nejčetnější byly domy z let 1946 až 1980 s podílem 53,9 %, u nejstarší zástavby činil podíl 7,6 % a podíl nejmladších rodinných domů činil 11,4 %. Odlišný vývoj se promítl do věkové struktury bytových domů. Zde dominovala opět výstavba z let 1946 až 1980, a to 69,2 %, ale velmi malé podíly připadaly na období výstavby nejstarší (3,1 %) a poslední z let 1991 až 2001 (jen 3,2 %). Průměrné stáří trvale obydlených domů bylo u rodinných 39,3 % a u bytových 38,1 roků. Z vybraných měst byla relace vyššího průměrného stáří domovního fondu jako za okres, tj. vyšší u rodinných oproti bytovým, u Frýdku- -Místku, Frýdlantu nad Ostravicí a Jablunkova a obrácemě vyšlo toto srovnání u města Třince. Podle velikosti dosáhl průměrného počtu bytů na 1 trvale obydlený dům v roce 2001 za domy celkem 2,07 bytové jednotky (v roce 1991 to bylo 2,09 bytu). Za srovnávané období se přesto tento průměrný počet bytů zvýšil u všech tří druhů domů. U rodinných na 1,23 (z 1,22 v roce 1991), u bytových na 11,59 (z 11,03 v roce 1991) a u ostatních na 11,59 (z 11,03 v roce 1991). Podle materiálu nosných zdí domů bylo v roce 2001 potvrzeno, že více než ze tří čtvrtin byl v okrese domovní fond postaven z tradičních materiálů - cihel, tvárnic a cihlových bloků (77,4 %). U rodinných domů činil tento podíl 80,3 % a u bytových 47,9 %. Druhým významným stavebním materiálem nosných zdí obytných domů byl kámen a cihly. U domovního fondu celkem měly zastoupení 11,6 %, u rodinných domů 12,4 %. Větší podíl byl také u stěnových panelů - za domy celkem 4,3 %, u bytových domů však podíl činí 46,4 %. Velmi malý podíl podle tohoto ukazatele se prokázal u materiálu dřeva - u domů celkem 2,9 %, přičemž rozdíl mezi rodinnými a bytovými domy je značný (3,1% k 0,1 %). Tab. 19 Charakteristika a technické vybavení trvale obydlených domů ve městech a v ostatních obcích
| Podíl domů v % | Průměrné stáří trvale obydlených domů | Podíl trvale obydlených domů v % s vybavením |
postavených ze stěnových panelů | s 1 - 2 nadzemními podlažími | plynem | vodovodem | připojením na veřejnou kanalizační síť | ústředním, dálkovým topením |
Celkem | 4,3 | 92,2 | 39,3 | 60,5 | 98,6 | 27,1 | 87,5 |
v tom města: |  |  |  |  |  |  |  |
Frýdek-Místek | 18,0 | 71,9 | 39,1 | 73,2 | 99,1 | 64,3 | 86,3 |
Frýdlant nad Ostravicí | 4,3 | 89,2 | 37,0 | 56,5 | 98,4 | 33,2 | 86,4 |
Jablunkov | 4,6 | 90,6 | 38,9 | 46,0 | 99,1 | 39,0 | 89,7 |
Třinec | 10,6 | 83,9 | 39,6 | 68,2 | 99,3 | 41,7 | 87,0 |
ostatní obce | 1,0 | 97,2 | . | 57,8 | 98,4 | 17,7 | 87,8 |
Podle technického vybavení domů došlo v roce 2001 ve srovnání s rokem 1991 k opětnému zvýšení kvalitativních parametrů domovní vybavenosti. Téměř všechny domy byly vybaveny vodovodem (98,6 %), více než šest z deseti mělo zaveden plyn (60,5 %), více jak čtvrtina byla připojena na veřejnou kanalizační síť (27,1 %) a 87,5 % bylo s ústředním topením. Razantní zvýšení nastalo především v plynofikaci (v roce 1991 činila 16,4 % a v roce 1980 to bylo 12,8 %). Bylo to umožněno celospolečenským zájmem na zkvalitnění životního prostředí a ekonomickým směrováním investic do této oblasti. Plynofikace probíhala především v ostatních obcích, kde došlo k nárůstu podílu z 2,5 % v roce 1980 na 4,1 % v roce 1991 a v roce 2001 tento podíl dosáhl 57,8 % plynofikovaných domů. Významně stoupl podíl vybavení ústředním topením (v roce 1980 to bylo 64,5 % a v roce 1991 pak 68,6 %) a také zapojení na veřejnou kanalizaci (v roce 1980 to bylo 20,9 % a v roce 1991 činil podíl 21,6 %). Z vybraných měst v roce 2001 byla nad průměrnou úrovní okresu vybavenost trvale obydlených domů plynem ve Frýdku-Místku a Třinci, u ústředního topení pak jen u Jablunkova. U plynofikace domovního fondu byl v roce 2001 oproti roku 1991 nejvyšší přírůstek podílu vybavenosti u Jablunkova (v roce 1991 bez plynofikace a 44,4 % v roce 2001) a Třince (ze 32,0 % na 66,2 %). Relativně menší nárůst nastal v okrese i ostatních obcí u připojování trvale obydlených domů na veřejnou kanalizaci. Z měst se výrazněji zvýšil tento podíl u Jablunkova (z 25,0 % na 39,0 %) a u Třince (z 30,9 % na 41,7 %).
4.3 Vývoj bytového fondu | « zpět
V roce 2001 v okrese z celkového počtu 88 297 bytů bylo trvale obydleno 79 383, tj. 89,9 %. V dlouhodobém srovnání přibývalo bytového fondu v okrese nejvíce v šedesátých a sedmdesátých letech minulého století, což dokumentuje z období posledních třiceti let polovina přírůstku bytů na desetiletí mezi roky 1970 až 1980. Celkově narostl bytový fond o 16 799 trvale obydlených bytů, z toho v období 1970 až 1980 o 8 079 bytů. Rozhodující přírůstek bytů byl v bytových domech, za období třiceti let to byly 13 543 byty, z toho 7 662 byty byly postaveny mezi roky 1970 až 1980. Po tomto období pokračoval ještě přírůstek bytů především u bytových domů, ale již volnějším tempem. Dynamika růstu bytů v bytových domech se snížila ze 133,9 % (1980 k 1970) na 119,6 % (1991 k 1980). Za léta 1991 až 2001 došlo sice k přírůstku bytového fondu o 2 382 bytů (o 3,1 %), ale přírůstek byl strukturován v opačných tendencích, než v létech předchozích. Přibylo 2 296 bytů v rodinných domcích (5,7 %), naopak ubyly 53 byty v domech bytových (0,1 %). U neobydlených bytů ve stejném období oproti předcházejícím deseti letům přibylo 2 865 bytů (47,7 %). Tento nárůst neobydlených bytů ze 67,5 % vznikl v trvale obydlených domech, což je také opačný jev, než byl zaznamenán v předchozích obdobích mezi jednotlivými sčítáními, kdy většina neobydlených bytů byla v domech neobydlených (v roce 1991 činil tento podíl 80,6 %). Podle obcí v roce 2001 ve srovnání s rokem 1991 se počet trvale obydlených bytů zvýšil absolutně nejvíce u měst Frýdlant nad Ostravicí (o 305 bytů), Třinec (o 115) a Šenov (o 105), z ostatních obcí to byl Paskov (o 106), Vendryně (o 93) a Baška (o 90). U deseti obcí byl zjištěn úbytek trvale obydlených bytů, z toho u pěti šlo o úbytek do deseti trvale obydlených bytů a u zbývajících pěti řádově o desítky - Smilovice, Staré Město, Bílá, Staré Hamry a Písečná. V relativním pohledu za srovnávané období narostl bytový fond o více než 20 % u obcí Soběšovice, Malenovice, Bocanovice a Kaňovice. Situace ve srovnání s vývojem let 1991 k 1980 se podstatně změnila. Přestože v tomto desetiletí přírůstek bytového fondu činil 6 338 trvale obydlených bytů, nastal úbytek bytového fondu u 37 obcí a z celkového přírůstku trvale obydlených bytů byl z 95,4 % zaznamenán jen u čtyř měst - Frýdek-Místek (o 4 337), Třinec (o 1 240), Frýdlant nad Ostravicí (o 268) a Jablunkov (o 199). Novou výstavbou (podle statistiky stavebnictví) bylo v okrese za léta 1991 až 2000 dokončeno 4 692 bytů. Jaké byly celkové úbytky bytového fondu není přesně zjistitelné. Český statistický úřad koncem roku 2001 uskutečnil ve všech okresech výběrové šetření o pohybu bytového fondu. Cílem bylo objasnit vlivy působící na zjištěný stav. Jako obecně platné příčiny diference v bytovém fondu mezi sčítáními lidu a reálnou evidencí lze shrnout : a) Odlišné (nesprávné) sečtení - byty sečtené jako objekty individuální rekreace. Tato příčina rozdílů, - „navíc“ sečtených je skupina domů a bytů zahrnutých obecními úřady do „Soupisu objektů individuální rekreace“, a to přesto, že nebyly vyčleněny z bytového fondu. Objekty zařazené do tohoto soupisu nepodléhaly sčítání. Do soupisů měly být zahrnuty rekreační chaty a domky (dle stavebního zákona s evidenčními čísly) a vyčleněné rekreační chalupy ve vlastnictví fyzických osob. b) Byty vrácené bytovým účelům. V roce 1991 neměly být předmětem sčítání. Podle tehdy platných předpisů byly vyčleněny z bytového fondu. Po roce 1991 již nepokračovalo toto vyčleňování a naopak domy byly přečíslovány na čísla popisná. Tyto domy ve sčítání lidu 2001 byly většinou sečteny jako rekreační chalupy s neobydlenými byty. c) Druhé byty v rodinných domcích - rozdílná deklarace počtu bytů. Významné rozdíly oproti roku 1991 se projevily v počtu bytů u rodinných domků. Aniž došlo ke stavebním úpravám, byly v dříve jednobytových domcích deklarovány prohlášením zde bydlících osob byty dva. d) Ostatní příčiny přírůstku bytů Patří sem přestavby svobodáren a ubytoven nebo restituovaných domů na byty, ale nenahlášené stavebním úřadům. A také již sečtené dosud nezkolaudované byty. Neobydlené byty podle důvodu neobydlenosti v okrese Frýdek-Místek jsou znázorněny ve stejnojmenném grafu (v grafické části publikace). V roce 2001 se v okrese neobydlené byty podílely na celkovém bytovém fondu 10,1 %, což je pod průměrnou úrovní za Českou republiku (12,3 %). V okrese z celkového počtu 8 914 neobydlených bytů bylo 6 748, tj. tři čtvrtiny (75,7 %) v domech rodinných (přitom podíl tvale obydlených bytů v rodinných domech na celkem trvale obydlených činil 53,8 %). Na domy bytové připadlo 1 958 neobydlených bytů (tj. 22,0 % z celkového počtu) a zbývajících 208, tj. 2,3 % na ostatní. Neobydlený byt znamená, že v něm není žádná osoba hlášena k trvalému pobytu. Celkový počet neobydlených bytů nelze ztotožnit s bytovou kapacitou volnou k nastěhování. Dokládají to odůvodnění neobydlenosti bytů. Nejčastější byl důvod používání k rekreaci (28,6 %), následovaly jiné důvody vč. nezjištěného (22,0 %), byt obydlen přechodně (21,8 %) a nezanedbatelná je také nezpůsobilost k bydlení (11,7 %). Stejné pořadí důvodů bylo zjištěno i u rodinných domů s tím, že větším podílem převažoval důvod využívání k rekreaci (37,4 %), dále jiný důvod vč. nezjištěného (20,2 %) a téměř stejným podílem byt obydlen přechodně (13,9 %) a nezpůsobilý k bydlení (13,1 %). U bytových domů téměř z poloviny (48,0 %) převládal důvod byt obydlen přechodně, jedna čtvrtina bytů byla neobydlena z jiného vč. nezjištěného důvodu a necelá desetina bytů (8,6 %) byla neobydlena z důvodu změny uživatele. U ostatních domů byla polovina bytů (50,0 %) neobydlena z jiného důvodu vč. nezjištěno a z 31,7 % byl byt obydlen přechodně. Podle obcí byl podíl neobydlených bytů na trvale obydlených bytech více než třetinový u 7 obcí, u 42 obcí činil podíl neobydlených bytů sloužících k rekreaci na neobydlených bytech více než třetinu, nejvíce pak u obce Staré Hamry (93,9 %), Morávka (88,8 %), Krásná (84,9 %), Malenovice (82,0 %) a Žermanice (76,0 %). Naopak podíl bytů ve městech, které nejsou z hlediska sčítání trvale obydleny, ale přesto v nich někdo bydlí, tj. jsou přechodně obydlené, je velký. U města Frýdku-Místku činil tento podíl na neobydlených bytech celkem 40,8 % (609 bytů), Třince 29,1 % (256 bytů), Frýdlantu nad Ostravicí 29,5 % (135 bytů) a Vratimova 31,8 % (76 bytů). Tab. 20 Základní údaje o bytovém fondu
| Byty celkem | Trvale obydlené byty | Neobydlené byty | V trvale obydlených bytech |
celkem | v tom v domech | obytná plocha v tis. m2 | počet místností nad 8 m2 | bydlících obyvatel | cenzových domácností |
trvale obydlených | neobyd- lených |
1. 3. 19611) | . | 55 692 | . | . | . | 1 811 | 99 418 | 188 512 | 61 742 |
1. 12. 1970 | 64 477 | 62 584 | 1 893 | . | . | 2 490 | 143 505 | 200 608 | 69 216 |
1. 11. 1980 | 74 846 | 70 663 | 4 183 | 1 385 | 2798 | 3 172 | 187 662 | 218 909 | 78 474 |
3. 3. 1991 | 83 050 | 77 001 | 6 049 | 1 171 | 4 878 | 3 699 | 221 149 | 226 001 | 85 754 |
1. 3. 2001 | 88 297 | 79 383 | 8 914 | 3 105 | 5 809 | 4 117 | 229 948 | 223 327 | 88 637 |
Přírůstek (úbytek) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
v období |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
1980 - 1991 | 8 204 | 6 338 | 1 866 | -214 | 2 080 | 527 | 33 487 | 7 092 | 7 280 |
v % | 11,0 | 9,0 | 44,6 | -15,5 | 74,3 | 16,6 | 17,8 | 3,2 | 9,3 |
1991 - 2001 | 5 247 | 2 382 | 2 865 | 1 934 | 931 | 418 | 8 799 | -2 674 | 2 883 |
v % | 6,3 | 3,1 | 47,4 | 165,2 | 19,1 | 11,3 | 4,0 | -1,2 | 3,4 |
1) data za rok 1961 nepřepočtená, tj.včetně obcí Nová Bělá, Proskovice, Stará Bělá a Výškovice
4.4 Charakteristika trvale obydlených bytů | « zpět
Bytový fond podle jednotlivých typů domů v okrese Frýdek-Místek v letech 1991 a 2001 je zachycen v grafu pod totožným pojmenováním (v grafické části publikace). Podle vlastníka domu v roce 2001 z trvale obydlených bytů byly v okrese nejvíce zastoupeny soukromá fyzická osoba (53,6 %), stavební bytové družstvo (15,2 %), kombinace vlastníků (11,8 %) a jiná právnická osoba (10,0 %). V převažujícím domovním typu - u bytů v rodinných domech (53,8 %) - byla rozhodujícím vlastníkem podílově z celkového počtu, tj. 97,9 % soukromá fyzická osoba, necelé jedno procento (0,8 %) připadalo na kombinaci vlastníků a jinou právnickou osobu (0,7 %). U bytových domů (45,6 %) nejvyšší podíl - třetinový - byl u stavebních bytových družstev, čtvrtinový pak u kombinace vlastníků a pětinový u jiné právnické osoby. Poté následoval podíl obce, státu (18,4 %). Z ostatních domů (0,6 %) vlastnily obec, stát 39,2 %, jiná právnická osoba 28,6 % a soukromá fyzická osoba 26,2 % z tohoto bytového fondu. Podle období výstavby domu bylo v roce 2001 v okrese přes čtyřicet procent (41,9 %) z celkového počtu trvale obydlených bytů postaveno v letech 1946 až 1970. Přibližně každý dvacátý první byl stavěn nebo rekonstruován v letech 1971 až 1980, každý šestnáctý v období 1981 až 1990. Z nejnovější výstavby let 1991 až 2001 pochází 6 167 bytů, což nepokrylo ani úbytek nejstaršího bytového fondu. Ten v domech z výstavby do roku 1945 dosáhl v roce 2001 v porovnání s rokem 1991 počtu 9 217 bytů. Podíl z celkového počtu trvale obydlených bytů této nejstarší zástavby (vč. nezjištěno) se snížil z 25,8 % roku 1991 na 13,6 % v roce 2001. Z měst a obcí měla v roce 2001 většina svého bytového fondu z výstavby (respektive rekonstrukce) po roce 1945. Z nejnovější výstavby let 1991 až 2001 jsou podíly z bytového fondu nad úrovní okresu (7,8 %) z měst u Frýdlantu nad Ostravicí (14,4 %), Šenova (12,2 %) a Brušperku (10,3 %) a také u ostatních obcí jako celku. Největší podíly nové výstavby zaznamenaly obce Soběšovice (18,7 %), Malenovice (18,2 %), Vělopolí (16,4 %), Třanovice (16,2 %) a Palkovice (16,2 %). Jen u 8 obcí nebyl dosažen okresní podíl (Raškovice, Žabeň, Pazderna, Horní Lomná, Staré Hamry, Hrčava, Pražmo a Bílá), nedosáhly jej ani 4 města (Jablunkov, Vratimov, Frýdek-Místek a Třinec). Tab. 21 Struktura trvale obydlených bytů podle stáří domu v % ve městech a ostatních obcích
| Trvale obydlené byty celkem | Podíl bytů v % s obdobím výstavby (rekonstrukce) domu |
do roku 1919 | 1920 - 1945 | 1946 - 1980 | 1981 - 1990 | 1991 - 2001 |
Celkem | 79 383 | 4,7 | 8,9 | 62,7 | 16,0 | 7,8 |
v tom města: |  |  |  |  |  |  |
Frýdek-Místek | 23 108 | 1,8 | 6,3 | 65,6 | 21,6 | 4,7 |
Frýdlant nad Ostravicí | 3 500 | 3,9 | 8,2 | 56,2 | 17,3 | 14,4 |
Jablunkov | 1 879 | 4,7 | 6,5 | 58,5 | 23,4 | 6,8 |
Třinec | 14 354 | 3,3 | 8,1 | 73,9 | 11,3 | 3,3 |
ostatní obce | 36 542 | 7,1 | 11,0 | 57,2 | 13,8 | 10,9 |
Podle právního důvodu užívání bytu v roce 2001 tvořily necelou polovinu z celkového počtu trvale obydlených bytů bytové jednotky ve vlastním domě (44,4 %). Bylo to ovlivněno velkým váhovým podílem rozhodujícího druhu - rodinných domů. Jejich bytový fond se skládal z 82,1 % z bytů ve vlastním domě a ze 13,5 % ostatní bezplatné užívání. Nájemní byty měly druhý největší podíl, tj. 20,1 %. Na tomto podílu se z velké části podílely byty v bytových domech. Jejich bytový fond se skládal ze 41,3 % z bytů nájemních, ze třetiny byl ve vlastnictví stavebních bytových družstev (34,2 %) a pětina bytů byla v osobním vlastnictví (22,5 %). U počtem i podílem nejmenšího druhu - ostatních domů, převládaly byty nájemní (56,7 %). Ze čtyř vybraných měst okresu byly nad jeho průměrnou úrovní podílem na vlastním bytovém fondu u právního důvodu užívání bytů: - byt v osobním vlastnictví u města Frýdek-Místek (28,6 %); - nájemního: Frýdek-Místek (27,2 %) a Třinec (42,7 %); - člena stavebního bytového družstva: Frýdek-Místek (27,2 %), Frýdlant n. O. (32,9 %), Jablunkov (25,1 %) a Třinec (24,6 %); - ostatní bezplatné užívání u města Jablunkov (8,1 %). Tab. 22 Charakteristika trvale obydlených bytů a úrovně bydlení ve městech a ostatních obcích
| Obytná plocha v m2 na 1 byt | Obytných místností nad 8 m2 na 1 byt | Obytná plocha v m2 na 1 osobu | Počet osob na 1 obytnou místnost (nad 8m2) |
1991 | 2001 | 1991 | 2001 | 1991 | 2001 | 1991 | 2001 |
Celkem | 48,0 | 52,1 | 2,90 | 2,91 | 16,4 | 18,4 | 1,00 | 0,97 |
v tom města: |  |  |  |  |  |  |  |  |
Frýdek-Místek | 41,0 | 43,0 | 2,51 | 2,51 | 14,9 | 16,5 | 1,10 | 1,04 |
Frýdlant nad Ostravicí | 51,4 | 53,1 | 3,06 | 2,94 | 17,4 | 19,6 | 0,97 | 0,92 |
Jablunkov | 52,1 | 52,1 | 3,17 | 3,02 | 15,6 | 16,8 | 1,05 | 1,03 |
Třinec | 44,4 | 45,3 | 2,64 | 2,59 | 15,5 | 16,9 | 1,08 | 1,04 |
ostatní obce | 54,3 | 60,1 | 3,21 | 3,26 | 17,8 | 20,0 | 0,95 | 0,92 |
Podle velikosti obytné plochy bytů v roce 2001 ve srovnání s rokem 1991 v okrese došlo u trvale obydlených bytů celkem k jejímu zvýšení. Celková plocha vzrostla o 11,7 %, a z toho obytná o 11,3 %. Bylo to docíleno jednak kvantitativním nárůstem počtu bytů (o 2 382, tj. o 3,1 %), ale také zvýšením plošné výměry na 1 byt, a to u celkové o 6,5 m2 a obytné o 4,1 m2. Na dynamice těchto ukazatelů se především podílely byty v rodinných domcích - nárůstem u plochy celkové o 10,6 m2 a u obytné o 6,3 m2. U bytových domů došlo jen k mírnému růstu, u plochy obytné o 0,9 m2 a celkové také o 0,9 m2. U bytů v ostatních domech bylo zaznamenáno rovněž zvýšení, a to u celkové plochy o 5,8 m2 a u obytné o 3,4 m2. V propočtu obytné plochy v m2 na 1 osobu se za srovnávané období tento ukazatel za okres zvýšil o 2,0 m2. V územním pohledu vzrostla obytná plocha v m2 na 1 byt u všech čtyř měst a její růst nad průměrem okresu byl u ostatních obcí jako celku. Obdobný vývoj se prosadil také v obytné ploše v m2 na 1 osobu. Vyšší přírůstek ve srovnání s okresem celkem nastal u Frýdlantu nad Ostravicí a ostatních obcí. Podle počtu obytných místností nad 8 m2 se za bytový fond stav porovnávaný v roce 2001 k 1991 téměř nezměnil. U všech územních celků došlo za srovnávané období ke snížení počtu osob na 1 obytnou místnost nad 8 m2. Podle technického vybavení se v roce 2001 ve srovnání s rokem 1991 v okrese podstatně zvýšil podíl trvale obydlených bytů plynofikovaných, s ústředním vytápěním a s napojením na kanalizaci. Vybavenost vodovodem, koupelnou a splachovacím záchodem byla již v roce 1991 vysoká. Přesto také dále v roce 2001 vzrostla, ale s mírnější dynamikou. Za úhrn trvale obydlených bytů činila vybavenost (v závorce rok 1991): - plyn zaveden do bytu 69,1 %, (43,7 %); - vodovod v bytě 98,8 %, (98,3 %); - přípojka na kanalizační síť 54,6 %, (51,2 %); - ústřední topení 87,8 %, (79,1 %); - koupelna, sprchový kout 96,4 %, (92,0 %); - záchod splachovací, vlastní 95,0 % (90,2 %). Obecně měly bytové domy lepší vybavenost bytů, ale celkově nebyly mezi nimi a rodinnými domy významné rozdíly u vybavení vodovody, ústředním topením, koupelnou a splachovacím záchodem vlastním. Podílem vybavenosti rodinné domy oproti bytovým relativně zaostávají u plynu zavedeného do bytu, připojením na kanalizaci a zajištěním teplé vody ze zdroje mimo dům. Struktura bytového fondu s převahou rodinných domů se projevila tím, že ostatní obce jako celek docílily podílově vybavenosti pod průměrem okresu. Ten zvyšují velká města, z nichž nejvyšší vybavenost bytů v šesti technických parametrech byla zjištěna v roce 2001 u okresního města Frýdek-Místek. Tab. 23 Technické vybavení trvale obydlených bytů ve městech a v ostatních obcích
| Podíl trvale obydlených bytů s vybavením v % |
plyn zaveden do bytu | vodovod v bytě | ústřední, etážové topení | vlastní koupelna, sprchový kout | vlastní splachovací záchod v bytě | teplá voda |
Celkem | 69,1 | 98,8 | 90,7 | 96,0 | 93,5 | 28,3 |
v tom města: |  |  |  |  |  |  |
Frýdek-Místek | 84,3 | 99,7 | 94,4 | 98,5 | 98,4 | 72,4 |
Frýdlant nad Ostravicí | 69,7 | 98,8 | 91,2 | 97,4 | 96,5 | 17,8 |
Jablunkov | 42,8 | 99,3 | 93,2 | 96,8 | 92,9 | 23,2 |
Třinec | 79,5 | 98,3 | 90,9 | 95,1 | 93,5 | 25,9 |
ostatní obce | 56,7 | 98,4 | 88,0 | 94,6 | 90,0 | 2,7 |
Byty podle kategorie a velikosti v okrese Frýdek-Místek - jsou znázorněny ve stejnojmenném grafu (v grafické části publikace). Růst technické vybavenosti trvale obydlených bytů v okrese se odrazil zvýšením podílu jejich nejvyšší kategorie. Zastoupení I. kategorie v roce 2001 dosáhlo 90,8 % (v roce 1991 to bylo 82,6 %). Zbývající tři nižší kategorie bytů za srovnávané období podílově poklesly. Obdobný vývoj se projevil u všech kategorií bytového fondu i podle typů domů. Z toho nejvyšší kvalitativní skok nastal růstem podílu I. kategorie u bytů v ostatních domech ze 68,8 % v roce 1991 na 82,1 % v roce 2001. Také u bytů v rodinných domech podstatně vzrostl podíl I. kategorie ze 75,4 % v roce 1991 na 86,8 % v roce 2001. Téměř zanedbatelný byl v bytovém fondu v roce 2001 podíl IV. kategorie (1,6 %). Spolu s nezjištěnými tak byly v této nejnižší kategorii zařazeny přibližně 2 ze 100 trvale obydlených bytů. Ze čtyř vybraných měst bylo z trvale obydlených bytů zastoupení I. kategorie nad průměrem okresu jako celku u Frýdku-Místku (96,7 %), Frýdlantu nad Ostravicí (93,1 %) a Třince (91,6 %). Pod průměrnou okresní úrovní byl naopak tento ukazatel u Jablunkova (89,2 %). Ve spojitosti s tím bylo obrácené postavení u uvedených měst v podílu nejnižší IV. kategorie a nezjištěných v bytovém fondu, kromě města Třince, kde byl podíl oproti okresnímu průměru vyšší o 1,0 bod, tj. 2,6 %.
4.5 Úroveň bydlení | « zpět
Pro posouzení úrovně bydlení je nutno, kromě kvalitativního a kvantitativního růstu bytového fondu a jeho vybavení, brát v úvahu i samotného člověka, domácnosti, jichž je členem, soužití domácností v bytech apod. V roce 2001 v porovnání s rokem 1991 ubylo trvale bydlících osob o 0,3 %. Naproti tomu přibylo trvale obydlených bytů o 3,1 %, obytných místností nad 8 m2 o 4,0% a obytné plochy o 11,3 % V návaznosti na tento posun se tím kvalitativní úroveň bydlení charakterizovaná některými propočtovými ukazateli dále zlepšila. V dlouhodobém srovnání je tento vývoj dokumentován graficky v jednom ukazateli „Počet osob na 1 trvale obydlený byt v letech 1991 až 2001 v okrese Frýdek-Místek“ (v grafické části publikace). Podle druhu domů se u všech typů v roce 2001 oproti roku 1991 snížil počet osob na 1 trvale obydlený byt, za okres celkem z 2,94 na 2,81 osoby. K největšímu poklesu došlo u bytových domech, tj. z 2,75 na 2,55 osoby, u rodinných domů činilo snížení o 0,06 osoby. Počet osob na 1 obytnou místnost 8 m2 a větší se v bytech celkem nepatrně snížil (o 0,05 osoby), přičemž tento trend ovlivnil ve větší míře pokles v bytových domech (o 0,08 osoby). Standard bydlení vyjádřený plošnou výměrou v m2 na 1 byt i na 1 osobu se za srovnávané období nejvíce zlepšil u trvale obydlených bytů v rodinných domech, kde u jednoho bytu přibylo 6,32 m2 (obytná plocha bytu činila 63,3 m2) a na 1 osobu byl nárůst o 2,32 m2 (na 20,7 m2). Obdobný vývoj, ale s nižší dynamikou, nastal také u bytových domů, tj. u jednoho bytu přibylo 0,92 m2 (obytná plocha bytu činila 39,0 m2) a na 1 osobu byl nárůst o 1,42 m2 (na 15,3 m2). Počet cenzových domácností v roce 2001 vzrostl proti roku 1991 o 0,01 na 1,12 cenzové domácnosti na 1 byt. Podle právního důvodu užívání bytu zůstal na stejné úrovni tento ukazatel ve vlastním domě (1,18 cenzové domácnosti na 1 byt), mírně stoupl u nájemní formy z 1,06 v roce 1991 na 1,07 v roce 2001, na stejnou úroveň se dostal i u členů stavebních bytových družstev (z 1,05 na 1,07 cenzové domácnosti na 1 byt). V bytech s jednou nebo se dvěma a více cenzovými domácnostmi za srovnávané období roku 2001 oproti 1991 došlo k opačnému trendu, s 1 cenzovou domácností ke snížení počtu osob na 1 byt celkem (o 0,15 na 2,58 osoby v bytě), se 2 a více cenzovými domácnostmi k nárůstu (o 0,10 na 4,78 osoby v bytě). Obytná plocha v m2 na 1 byt i na 1 osobu stoupla u obou druhů domácností. V roce 2001 připadlo v okrese obytné plochy v průměru za bytové domácnosti celkem 18,4 m2 na 1 osobu, na 1 cenzovou domácnost 19,4 m2 a se 2 a více cenzovými domácnostmi 14,3 m2. Více než dvojnásobně byla nad průměrem okresu obytná plocha v m2 na 1 osobu u domácností jednotlivců, a to celkem, ale také v domech rodinných i bytových. Nadprůměrná obytná plocha na 1 osobu v m2 ve srovnání s bytovými domácnostmi celkem byla v roce 2001 v rodinných domech (20,7 m2), podprůměrná v bytových domech (15,3 m2). Okresní průměr převýšily domácností s 1 cenzovou domácností u úplných rodin bez závislých dětí, neúplných rodin a vícečlenných nerodinných domácností. Pod průměrnou úrovní byla v tomto ukazateli jednocenzová úplná rodina se závislými dětmi, a s výjimkou dvou jednotlivců v domácnosti také všechny typy 2 či 3 a více cenzových domácnosti. Průměru okresu jako celku v tomto měřítku nedosáhla města Frýdek-Místek (16,5 m2), Jablunkov (16,8 m2) a Třinec (16,9 m2). Je to v důsledku převažujícího druhu bytových domů, které mají oproti rodinným domům menší průměrnou obytnou plochu trvale obydleného bytu. Další z měst s jinou strukturou bytového fondu (Brušperk, Šenov, Frýdlant nad Ostravicí a Vratimov) vykázaly v roce 2001 tyto hodnoty obytné plochy v m2 nad úrovní okresu. U ostatních obcí byl tento ukazatel také nad okresním průměrem. Nejvyšší byl rozsah obytné plochy v m2 na osobu u Malenovic (24,3 m2), Žermanic (23,8 m2), Kaňovic (23,4 m2) a Soběšovic (22,6 m2).
4.6 Bydlení mimo byty a v zařízeních | « zpět
Definice trvale bydlících mimo byty, z toho v zařízeních, je uvedena v metodických vysvětlivkách. V roce 2001 byla zjištěna v okrese 3 491 osoba trvale bydlící mimo byt. Z nich bylo 1 300 v zařízeních a „jinde“ 2 191. Z této skupiny byla většina osob (1 626) započtena mimo byty, ale v domovním fondu. Mimo bytový fond byli sečteni 3 lidé v mobilním obydlí, 20 v nouzovém obydlí a 542 v rekreační chatě, chalupě. Podíl těchto osob mimo byty a zařízení činil 0,25 % z celkového počtu trvale bydlících, v roce 1991 byl podíl těchto osob 0,23 % (mobilní obydlí 1 osoba, nouzová obydlí 61 a 446 osob v rekreační chatě, chalupě). V zařízeních mimo byty v roce 2001 bylo 1 300 trvale bydlících ve svobodárnách, společných domovech a ubytovnách, což je o pětinu (22,2 %) více než před deseti lety. Mírně se v této skupině zvýšil počet trvale bydlících v domovech důchodců, ve kterých v roce 2001 bydlelo 796 osob oproti 758 v roce 1991. Nově byla specifikována v roce 2001 domovní kategorie - penziony pro důchodce. V nich bylo sečteno 99 osob, z nichž 8 bydlelo v bytech. Téměř trojnásobně se v okrese zvýšil počet osob trvale bydlících ve svobodárnách, společných domovech a ubytovnách, a to ze 35 osob v roce 1991 na 90 v roce 2001. Ještě větší nárůst, a to téměř devítinásobný, byl u počtu osob trvale bydlících v ostatních ubytovacích zařízeních (ze 14 osob v roce 1991 na 120 osob v roce 2001). Na tomto relativně vysokém růstu se v roce 2001 podílelo 43 trvale bydlících osob mimo byty v hotelech, motelech, penzionech a ubytovacích hostincích, 7 v turistických chatách, rekreačních a ubytovacích zařízeních a 17 osob v uprchlických resp. humanitárních střediscích. Za srovnávané období se rovněž výrazně zvýšil počet cenzových domácností bydlících mimo byty. V roce 2001 jich bylo 1 370, tj. 1,5 % z jejich celkového počtu. Před deseti lety činil tento podíl 0,4 %, když těchto domácností bylo jen 329. Podle složení převládaly domácnosti jednotlivců. Ze 195 v roce 1991 vzrostly na 887 v roce 2001 a podílely se na celkovém počtu tohoto typu domácností 3,7 %. Další relativně větší podíl tvořily ve své skupině v roce 2001 neúplné rodiny se závislými dětmi, a to 3,3 %. Minimální byl tento podíl u úplných rodin, a to jak bez, tak také se závislými dětmi (0,4 %). Podle obcí byly zjištěny nejvyšší počty osob bydlících mimo byty u Frýdku-Místku (1 557 osob), Třince (538 osob), Frýdlantu nad Ostravicí (329 osob), Komorní Lhotce (172 osoby), Ostravici (165 osob), Jablunkově (101 osoba), Brušperku (93 osoby) a Čeladné (83 osoby). Ve všech uvedených obcích to bylo ovlivněno především bydlením v zařízeních - ubytovnách, domovech důchodců, domovech a ústavech pro mládež, ústavech pro tělesné a mentálně postižené. Nad průměrnou úrovní okresu byly podíly těchto osob z celkového počtu obyvatel v 18 obcích okresu, nejvíce u obce Komorní Lhotka (15,7 %), Ostravice (7,1 %), Čeladná a Vyšní Lhoty (4,1 %), Frýdlant nad Ostravicí (3,4 %), Krásná (3,3 %), Malenovice (3,2 %), Morávka (2,9 %), Brušperk (2,6 %), Frýdek-Místek (2,5 %), Řeka a Staré Hamry (2,1 %), Bílá (2,0 %), Kunčice pod Ondřejníkem (1,9 %) a Lučina (1,8 %). U většiny vyjmenovaných obcí na bydlení mimo bytový fond měly vliv osoby trvale bydlící v rekreačních chatách a chalupách. Ve sčítání lidu 2001 nebyla zapsána žádná osoba trvale bydlící mimo byt u 24 obcí, u 6 obcí jen jedna osoba a u 4 obcí osoby dvě. Trvale bydlících v nouzových obydlích bylo sečteno jen 20. Údaje o bydlení mimo byty, zejména ve městech, jsou nižší než byla skutečnost, neboť nutno předpokládat, že nebyli podchyceni a započteni všichni bezdomovci, kteří na území okresu přebývali bez trvalého přístřešku.
| © Český statistický úřad, 2003