republika
kraj
okres
město
| SČÍTÁNÍ LIDU, DOMŮ A BYTŮ 2001 |
13-8120-03 OKRES FRÝDEK-MÍSTEK | Moravskoslezský kraj | « zpět
5. Závěr Rozsáhlé množství informací shromážděné jednou za desetiletí sčítáním lidí, domů a bytů podává podrobný pohled na momentový i vývojový stav těchto lidských aktivit. Sčítací obvod jako výchozí územní jednotka umožňuje výsledky sčítání interpretovat ve skladebnosti za celé obce i jejich části, a za navazující celky státní správy (v roce 2001 okresy a kraje) a za celou Českou republiku. Taktéž i budoucí případné územní změny lze historicky zpětně přepočítat na nové uspořádání (např. od roku 2003 správní obvody obcí s rozšířenou působností - III. stupně). V okrese Frýdek-Místek se převratné změny v jeho ekonomice, vyvolané v závěru 20. století útlumem těžkého průmyslu, projevily komplexem problémových jevů, ale paradoxně také zlepšením v jiných oblastech. K nim patří zejména zásadní zlepšení životního prostředí. Negativním rysem okresu se stala vysoká a dlouholetá přetrvávající míra nezaměstnanosti. Jí lze také přisoudit v okrese další zesílení zhoršených demografických ukazatelů celostátního charakteru. Z nich nejvýraznější je snížení porodnosti, a s ním související procesy - úbytek obyvatelstva přirozený, migrační i celkový a jeho stárnutí posilováním starších nad 60 let oproti nejmladším do 15 let a pokles zaměstnaných z ekonomicky aktivních. Při přetrvávající vyšší rozvodovosti se prosazovala nová tendence nízké sňatečnosti a růst počtu nesezdaných partnerských svazků právně nelegitimizovaných. V mnohonárodnostním okrese vzrostl v roce 2001 na historicky dosud nejvyšší míru podíl dominující národnosti české. A to za současného poklesu zastoupení dalších národností s významným podílem v okrese - polské, slovenské, moravské a slezské. Za srovnávané období pozitivně vzrostla vzdělanostní struktura obyvatelstva, kdy mladší věkové skupiny mají ve větší míře vzdělání středoškolské a vysokoškolské. Další demografické změny se prosadily u počtu a struktury domácností. V roce 2001 ve srovnání s rokem 1991 vzrostly početně jejich všechny tři typy - bytové, hospodařící i cenzové. U cenzových byl tento vývoj ovlivněn podstatným růstem počtu domácností jednotlivců, ale také neúplných rodin a vícečlenných domácností při současném početním úbytku úplných rodin, a z toho více se závislými dětmi. Kvalitativní zlepšení za srovnávané období nastalo u charakteristik spojených s bydlením. Snížení celkového počtu obyvatelstva v okrese doprovázel protisměrný růst počtu domů a bytů. Rekonstrukcemi starších domů a novou výstavbou pokleslo za okres průměrné stáří domovního fondu. Současně vzrostlo jeho technické vybavení. Projevilo se to růstem podílu domů vybavených plynem, s ústředním topením, vodovodem a napojených na veřejnou kanalizaci. Obdobně se zvýšila vybavenost bytů, a mimo uvedené, také koupelnami a splachovacími záchody. Celkový standard bydlení vyjádřený obytnou plochou v m2 na 1 byt i na 1 osobu vzrostl. Dále se zvýšil podíl bytů kategorie I. a II. a zůstalo relativně velmi málo nejnižších ve III. a IV. kategorii. Vybavení bytových domácností některými vybranými předměty, např. osobním automobilem, možností užívat rekreační objekt a nově také počítačem s připojením na internet bylo v roce 2001 oproti 1991 vyšší. Ze šesti okresů Moravskoslezského kraje má Frýdecko-Místecko v některých ukazatelích prvenství anebo patří do první poloviny okresů s vyššími hodnotícími údaji. Patří mezi ně: rozloha okresu, počet obcí, počet obyvatel, podíl počtu obyvatel žijících ve venkovských obcích, hustota obyvatelstva na km2, ale také úbytek obyvatelstva, vyšší podíl věkové skupiny 0 - 14 let, ale zároveň nejvyšší podíl věkové skupiny 60 let a starší, také v ukazateli podíl věřících z celkového počtu obyvatelstva a u ukončeného vzdělání s maturitou i vysokoškolského se řadí okres na přední místa. V ekonomické aktivitě patří okresu třetí místo, tak jak i ekonomicky neaktivnímu obyvatelstvu, což je v souladu s celkovým počtem obyvatel (3. místo). První místo patří okresu u počtu domů, trvale obydlených domů, ale i neobydlených, s největším přírůstkem trvale obydlených domů za poslední desetiletí, největšímu podílu rodinných domů a také k nejnižšímu průměrnému stáří domu. Prvenství získala také v rámci Moravskoslezského kraje obec Čeladná za období 1997 – 2002, kdy bylo na tisíc obyvatel postaveno nejvíce nových bytů (13,58), následovalo město Bruntál se 4,80 a Kopřivnice se 4,30 bytu. Na druhé místo se řadí okres propočtovými ukazateli - počet osob na 1 trvale obydlený byt, obytná plochy v m2 na 1 osobu i byt, také počet obytných místností (8 a více m2) na 1 byt. Vybavenost bytových domácností je v porovnání Moravskoslezského kraje svými podíly také kromě mobilního telefonu na prvním nebo druhém místě. Naopak poslední, šesté místo v pořadí, obsadil okres u podílu obyvatel věkové skupiny 15 až 59, u ekonomické aktivity žen, u podílu domů vybavených přípojkou na kanalizaci, u podílu trvale obydlených bytů vybavených koupelnou v bytě a splachovacím záchodem. V celostátním měřítku je okres Frýdek-Místek charakteristický velkým zalesněním, a tím i vyšší produkcí dřeva. Dále skýtá příznivé podmínky pro cestovní ruch, a to ve všech ročních obdobích s nepřebernými možnostmi aktivního odpočinku. Svým příhraničním sousedstvím s Polskou a Slovenskou republikou je významným tranzitním teritoriem České republiky. Do povědomí ale také negativně pronikl dlouholetou vysokou mírou registrované nezaměstnanosti - je v první desítce okresů České republiky. V podrobnějším územním pohledu je podíl pracujících na celkovém počtu obyvatel v okrese Frýdek-Místek mezi nejnižšími po okrese Karviná, Ostrava a Most. Ze specifických ukazatelů získaných sčítáním lidu v roce 2001 vykázal meziokresní prvenství (mimo Prahu) v počtech domů, a také z toho trvale obydlených, v počtech bytů se řadí na 6. místo za Prahu, Brno, Ostravu, Karvinou a Olomouc, stejně i u bytů trvale obydlených. Prvenství patří okresu také v procentickém zastoupení polské národnosti, druhé místo pak u národnosti slezské. U náboženského vyznání v rámci republiky se přihlásili věřící nejvíce k církvi římskokatolické, dále českobratrské evangelické a československé husitské. V okrese Frýdek-Místek patří podíl z celkového počtu věřících jiným církvím (popřípadě jako věřící bez udání církve) k největším. Toto postavení ovlivnili věřící, hlásící se ke Slezské církvi evangelické a.v. (největší podíl v rámci republiky). Okres také patří naopak mezi okresy s nejnižším podílem osob, které náboženské vyznání neuvedly.
| © Český statistický úřad, 2003