republika
kraj
okres
město
| SČÍTÁNÍ LIDU, DOMŮ A BYTŮ 2001 |
13-8120-03 OKRES FRÝDEK-MÍSTEK | Moravskoslezský kraj | « zpět
3. Domácnosti
3.1 Vývoj počtu a struktury domácností | « zpět
Rozsáhlý soubor dat a informací ze sčítání lidu, domů a bytů kromě tří základních oblastí podává také přehled o domácnostech. Základní členění na domácnosti bytové, hospodařící a cenzové je definováno v metodických vysvětlivkách této publikace. V dlouhodobém srovnání let sčítání lidu 1970 - 2001 rostly v okrese početně, a to permanentně všechny tři typy domácností. Přírůstek za celé toto období dosáhl u domácností: - bytových 16 799, tj. 26,8 %; - hospodařících 21 448, tj. 31,9 %; - cenzových 20 556, tj. 29,6 %. Dynamika počtu domácností se u všech typů zpomalovala ve srovnání roku 1991 k roku 1980 a obdobně roku 1980 k roku 1970. Nejvyšší přírůstky vykazovaly počty domácností hospodařících, pak cenzových a bytových. V porovnání let 2001 ku 1991 byl vývoj jejich počtu u všech typů nejmenší a v pořadí jejich přírůstků přibylo nejvíce domácností hospodařících, které byly následovány cenzovými, a pak bytovými. Tab. 14 Základní údaje o bytových a hospodařících domácnostech
| Bytové domácnosti | Hospodařící domácnosti | Průměrný počet členů |
celkem | v tom | celkem | v tom |
s 1 cenzovou domácností | se 2 a více cenzovými domácnostmi | s 1 cenzovou domácností | se 2 a více cenzovými domácnostmi | bytových domácností | hospodařících domácností |
1970 | 62 584 | 56 369 | 6 215 | 67 293 | 65 211 | 2 082 | 3,21 | 3,00 |
v % | 100,0 | 90,1 | 9,9 | 100,0 | 96,9 | 3,1 | x | x |
1980 | 70 663 | 63 379 | 7 284 | 77 402 | 76 012 | 1 390 | 3,10 | 2,85 |
v % | 100,0 | 89,7 | 10,3 | 100,0 | 98,2 | 1,8 | x | x |
1991 | 77 001 | 68 784 | 8 217 | 84 507 | 82 990 | 1 517 | 2,94 | 2,68 |
v % | 100,0 | 89,3 | 10,7 | 100,0 | 98,2 | 1,8 | x | x |
2001 | 79 383 | 70 871 | 8 512 | 88 741 | 87 497 | 1 244 | 2,81 | 2,56 |
v % | 100,0 | 89,3 | 10,7 | 100,0 | 98,6 | 1,4 | x | x |
Přírůstek (úbytek) |  |  |  |  |  |  |  |  |
v období |  |  |  |  |  |  |  |  |
1991 - 2001 | 2 382 | 2 087 | 295 | 4 234 | 4 507 | -273 | -0,13 | -0,12 |
v % | 3,1 | 3,0 | 3,6 | 5,0 | 5,4 | -18,0 | x | x |
Průměrná velikost domácností kopírovala při srovnání let 2001 k 1991 i celého dlouhodobého období od roku 1970 výše popsaný vývoj počtu u všech typů domácností. V roce 2001 připadalo v průměru na 1 domácnost u bytové o 0,40 člena méně, u hospodařící o 0,44 a u cenzové o 0,37 člena méně než v roce 1991. V roce 2001 nadále výrazně převažovala shodnost, kdy v jednom bytě bydlela 1 hospodařící i 1 cenzová domácnost. Tab. 15 Struktura jednotlivých typů domácností v % podle počtu členů
| Bytové domácnosti | Hospodařící domácnosti | Cenzové domácnosti
1991 | 2001 | 1991 | 2001 | celkem | z toho úplné rodiny
1991 | 2001 | 1991 | 2001
Domácnosti celkem | 100,0 | 100,0 | 100,0 | 100,0 | 100,0 | 100,0 | 100,0 | 100,0
v tom počet členů: |  |  |  |  |  |  |  |
1 | 20,3 | 22,9 | 24,1 | 27,3 | 24,8 | 27,0 | x | x
2 | 23,4 | 24,8 | 25,5 | 26,6 | 26,2 | 27,8 | 30,6 | 32,3
3 | 18,6 | 18,9 | 19,2 | 19,2 | 19,1 | 19,7 | 25,2 | 26,5
4 | 24,2 | 21,6 | 22,9 | 20,1 | 22,4 | 19,7 | 33,1 | 31,8
5 | 9,0 | 7,5 | 6,6 | 5,3 | 6,2 | 4,8 | 9,2 | 7,8
6 a více | 4,5 | 4,3 | 1,7 | 1,5 | 1,3 | 1,0 | 1,9 | 1,6
Společné soužití 2 a více cenzových domácností se týkalo 10,7 % bytových domácností a 1,4 % hospodařících domácností. Zatímco u hospodařících domácností s 1 cenzovou domácností se jejich podíl proti roku 1991 zvýšil o 0,4 bodu, u 2 a více cenzových domácnosti se o stejný rozdíl snížil. Ve městech nad 5 tisíc obyvatel bydlelo společně v jednom bytě 8,3 % 2 a více cenzových domácností a společně hospodařilo 1,1 % takovýchto domácností. V ostatních obcích venkovského typu vzhledem k většímu zastoupení zástavby rodinnými domy byl podíl těchto soužití vyšší a činil 14,3 % 2 a více cenzových domácností a u společného hospodaření to bylo 1,8 %. Ze čtyř vybraných měst okresu byl nad okresní úrovní Jablunkov podílem 1,5 % se 2 a více cenzových domácností. Pod úrovní okresu svými podíly byla města Třinec a Frýdlant nad Ostravicí (1,1 %) a Frýdek-Místek (0,9 %). Průměrný počet členů hospodařících domácností byl nad úrovní okresu jako celku (2,81) u Jablunkova s 2,83 člena. Následovaly Třinec a Frýdlant nad Ostravicí s 2,48 a pak Frýdek-Místek s 2,39 člena v průměru na hospodařící domácnost.
3.2 Cenzové domácnosti | « zpět
Struktura cenzových domácností je znázorněna ve dvou grafech (v grafické části publikace). Jednou jako srovnání let 1970 až 2001 v okrese Frýdek-Místek a po druhé roku 2001 za okres a za Českou republiku. V prvém, dlouhodobém srovnání, se výrazně prosazuje demografická tendence postupující atomizace cenzových domácností. V roce 2001 v porovnání s rokem 1970 došlo v jejich počtu k těmto změnám: - cenzových domácností celkem přibylo 20 556, tj. 29,6 %, - z toho: - úplných rodin bylo více o 2 203, tj. o 4,3 %, z toho se závislými dětmi o 799, tj. o 3,1 %, - neúplných rodin bylo více o 5 760, tj. o 107,2 %, z toho se závislými dětmi o 4 279, tj. o 215, 9 %, - vícečlenných nerodinných domácností přibylo 474, tj. o 75,8 %, - domácností jednotlivců bylo více o 12 119, tj. o 99,7 %. Úplných rodin byly z celkového počtu v roce 1970 téměř tři čtvrtiny (73,9 %). Jejich počet v každém následujícím desetiletí klesal, až v roce 2001 se přiblížil ke třem pětinám (59,5 %). Z toho rychlejší degrese nastala u tohoto typu rodiny se závislými dětmi. Těch bylo v roce 2001 necelých třicet procent domácností. Neúplné rodiny se vyvíjely početně opačným směrem. Vyšší dynamika byla u tohoto typu v rodinách se závislými dětmi, a byla odrazem vysoké rozvodovosti, klesající porodnosti, nízké sňatečnosti a nemožnosti upřesnit v tomto souboru váhu nelegalizovaných soužití. Situace v roce 2001 byla oproti vykázaným údajům proto zřejmě méně dramatická. Cenzové rodinné domácnosti podle počtu závislých dětí v okrese Frýdek- -Místek v letech 1991 a 2001 dokumentuje stejnojmenný graf v grafické části publikace. Tab. 16 Základní údaje o cenzových domácnostech
| Cenzové domácnosti celkem | v tom | Průměrný počet členů cenzových domácností |
úplné rodiny | neúplné rodiny | vícečlenné nerodinné domácnosti | domácnosti jednotlivců |
bez závislých dětí | se závislými dětmi | bez závislých dětí | se závislými dětmi |
1970 | 69 451 | 25 208 | 26 089 | 3 390 | 1 982 | 625 | 12 157 | 2,88 |
v % | 100,0 | 36,3 | 37,6 | 4,9 | 2,9 | 0,9 | 17,5 | x |
1980 | 78 855 | 26 757 | 28 544 | 3 153 | 2 612 | 1 025 | 16 764 | 2,79 |
v % | 100,0 | 33,9 | 36,2 | 4,0 | 3,3 | 1,3 | 21,3 | x |
1991 | 86 083 | 24 017 | 32 686 | 3 476 | 4 270 | 277 | 21 357 | 2,63 |
v % | 100,0 | 27,9 | 38,0 | 4,0 | 5,0 | 0,3 | 24,8 | x |
2001 | 90 007 | 26 612 | 26 888 | 4 871 | 6 261 | 1 099 | 24 276 | 2,51 |
v % | 100,0 | 29,6 | 29,9 | 5,4 | 7,0 | 1,2 | 27,0 | x |
Přírůstek (úbytek) |  |  |  |  |  |  |  |  |
v období |  |  |  |  |  |  |  |  |
1991 - 2001 | 3 924 | 2 595 | -5 798 | 1 395 | 1 991 | 822 | 2 919 | -0,12 |
v % | 4,6 | 10,8 | -17,7 | 40,1 | 46,6 | 296,8 | 13,7 | x |
Domácnosti jednotlivců zaznamenaly v historicky krátkém časovém období přímo demografický boom. Vlivy působící na růst podílu sólo bydlení se dají zúžit na dva základní: prvním je změna stylu života, především u mužů svobodných a rozvedených mladšího a středního věku, a druhým zvyšování průměrného dožívaného věku, a tím nárůst podílu starších osamělých žen (hlavně vdov). Z celkového počtu 24 276 cenzových domácností jednotlivců bylo 57,0 % žen, z nich bylo 81,4 % nad 50 let věku. Podle rodinného stavu bylo v této věkové skupině 61,9 % ovdovělých, kombinace obou charakteristik se pak podílela ze 61,1 % na celkovém počtu osaměle žijících žen. U mužů jednotlivců se ovdovělí nad 50 let věku podíleli na jejich celkovém počtu jen ze 14,6 %. Naopak výrazně převažovali ve věku 15 až 49 let podílem z jejich celku 58,1 %, z nich bylo 47,6 % svobodných a 34,3 % rozvedených. Z celkového počtu osamělé žijících mužů bylo 47,6 % svobodných a rozvedených ve věku 15 až 49 let. V roce 2001 z celkového počtu cenzových domácností byla téměř každá čtvrtá domácností jednotlivců. Z nich více než tři čtvrtiny (76,9 %) bydlely samostatně. Z celkového počtu cenzových domácností bydlících v bytech bydlelo jednotlivců samostatně 20,4 %, jako spolubydlící 5,7 % a jako podnájemník 0,2 %. Ze sólo bydlících obývala většina menší byty s menším počtem obytných místností. S jednou místností jich bylo 30,0 %, se dvěma 35,9 %, se třemi 23,8 % a se čtyřmi a více 10,3 %. V územním členění se projevil v roce 2001 rozdíl v typu osídlení. Souhrn za 6 měst nad pět tisíc obyvatel se podílel na celkovém počtu cenzových domácností u jednotlivců z 29,4 % a maximální byla tato hodnota u Frýdku-Místku s podílem 31,7 %. Ostatní obce jako celek měly nižší podíl, jen 23,5 % jednotlivců z celkového počtu cenzových domácností. Naopak bylo u těchto obcí vyšší zastoupení úplných rodin (64,3 %). U šesti velkých měst tvořily úplné rodiny 56,0 % z celkového počtu cenzových domácností. Z nich nejnižší byl tento ukazatel u Frýdku-Místku (52,8 %). Faktická manželství (druh a družka) deklarovalo ve sčítání lidu 2001 v okrese celkem 2 033 dvojic. Vztaženo k žijícím v manželství připadaly 4 dvojice na 100 osob ve svazku manželském. U obou pohlaví převládali rozvedení (muži 51,9 % a ženy 44,6 %) a svobodní (muži 39,2 % a ženy 29,7 %), u žen také ovdovělé (23,0 %). Nadpoloviční většinu v příslušných pětiletých věkových skupinách tvořili svobodní u mužů od 15 do 34 let, u žen od 15 do 29 let, rozvedení u mužů od 35 do 69 let, u žen od 30 do 54 let a ovdovělé ženy nad 60 let. V nesezdaném svazku žil také 41 ženatý muž a 44 vdané ženy. Z právního pohledu z kategorie „svobodných“ ve faktickém svazku žilo oboustranně svobodných 50,9 % mužů a 67,1 % žen. Ve srovnání s rokem 1991 poklesl počet osob žijících v manželství o 6,8 % a vzrostl u nesezdaných svazků o 36,4 %. V těchto faktických manželstvích se počet ovdovělých za srovnávané desetileté období příliš nezměnil (u mužů ubylo 14 vdovců, u žen přibylo 27 vdov), mírně vzrostl u rozvedených (o 17,6 % u mužů a 10,3 % u žen). Výrazný nárůst u těchto sňatkem nelegitimizovaných svazků se prosadil u svobodných. U mužů se jejich počet zvýšil o 369, tj. 1,9x (podíl v roce 1991 činil 28,6 % a stoupl na 39,2 % v roce 2001). Svobodných žen v nesezdaném soužití přibylo 407, tj. 3,07x (podíl za srovnávané období vzrostl z 13,2 % v roce 1991 na 29,7 % v roce 2001). U obou pohlaví se na tomto zvratu podílela hlavně věková skupina 20 až 29letých.
3.3 Vybavení bytových domácností | « zpět
V metodických vysvětlivkách je definováno pojetí vybavenosti trvale obydleného bytu ve sčítání lidu 2001. Ekonomicko-sociální podmínky jednotlivých typů domácností se odrážejí v odlišnostech jejich bytové vybavenosti. Zjištěné údaje nutno považovat za nižší než skutečně, protože část domácností tyto informace ve sčítání lidu neuvedla. Rovněž se nezjišťoval počet těchto předmětů (s výjimkou 2 a více osobních automobilů) a jejich časová opotřebovanost. Tab. 17 Vybavení bytových domácností ve městech a v ostatních obcích
| Podíl domácností v % vybavených |
osobním automobilem | telefonem | možností užívat rekreační objekt | osobním počítačem |
celkem | z toho 2 a více | pevnou linkou | pouze mobilním | pevnou linkou i mobilním | celkem | z toho s připojením na internet |
Celkem | 50,8 | 6,2 | 41,6 | 12,8 | 18,7 | 12,2 | 13,6 | 5,5 |
v tom města: |  |  |  |  |  |  |  |  |
Frýdek Místek | 46,2 | 4,5 | 41,1 | 13,0 | 21,2 | 17,2 | 13,7 | 5,6 |
Frýdlant nad Ostravicí | 50,9 | 6,3 | 45,3 | 11,4 | 21,0 | 15,0 | 14,7 | 6,2 |
Jablunkov | 45,0 | 3,5 | 40,0 | 13,4 | 13,4 | 9,3 | 11,4 | 3,7 |
Třinec | 42,8 | 4,1 | 43,8 | 12,4 | 17,9 | 13,2 | 12,9 | 5,0 |
ostatní obce | 57,2 | 8,3 | 40,8 | 12,9 | 17,5 | 8,7 | 13,8 | 5,6 |
Rozdíly ve vybavenosti vybranými předměty dlouhodobé spotřeby byly k datu sčítání lidu 2001 vyšší zjištěnou úrovní podílů z bytových domácností se 2 a více cenzovými domácnostmi oproti jednocenzovým téměř u všech sledovaných druhů vybavenosti. Největší rozdíly byly u osobních automobilů a kombinace telefonů pevné linky a mobilní. Nepatrné rozdíly měly oba typy domácností v užívání osobního počítače, ve vybavenosti jedním typem telefonního spojení pevnou linkou nebo mobilní a také připojením na internet. Jednocenzové domácnosti ve srovnání s 2 a více cenzovými domácnostmi dosáhly vyššího podílu jen u možnosti užívat rekreační objekt. Podle počtu dětí měly všechny typy cenzových domácností v bytě podíl vybavenosti nad průměrnou celkovou úrovní. Nejvyšší podíly vybavenosti byly u domácností se 2 dětmi, a to u osobního automobilu, pevné linky i mobilní, dále osobního počítače včetně napojení na internet. Domácnosti s jedním dítětem dominovaly vybavením jen mobilním telefonem a také možností užívat rekreační objekt. U rodin se třemi dětmi byl nejvyšší podíl jen u vybavení pevnou linkou. Podle věku uživatele bytu vykázaly nejvyšší podíly vybavenosti bytové domácnosti ve věkové skupině 40 až 49 let, následované 50 až 59 lety. Pod průměrnou celkovou úrovní byla s nejnižšími podíly vybavenosti skupina s uživateli bytu nad 60 let (s výjimkou vysokého podílu telefonů s pevnou linkou). O něco vyšší vybavenost, ale rovněž pod průměrem bytových domácností jako celku, a to i u osobních počítačů a připojení na internet byla s uživateli bytu pod 29 let (s výjimkou maximálního podílu u mobilních telefonů). Podle osídlení je nad průměrem okresu jako celku vybavenost bytových domácností u ostatních obcí ve srovnání se čtyřmi velkými městy. Nutnost komunikace dopravní a spojové větší než u městského obyvatelstva se potvrdily ve vybavenosti osobním automobilem a počítačem u venkovského osídlení. Dokumentují to výsledky sčítání lidu 2001, kde nadpoloviční většina bytových domácností u ostatních obcí byla vybavena osobním automobilem. Z toho v domácnostech u všech velikostních skupin obcí do pěti tisíc obyvatel byla téměř 1,5x vyšší vybavenost 2 a více vozidly oproti průměru okresu. Telefonem s pevnou linkou byl ze čtyř největších měst největší podíl domácností vybaven u Frýdlantu nad Ostravicí. Totéž platilo v případě osobního počítače včetně napojení na internet, pouze mobilním telefonem bylo vybaveno více domácností v Jablunkově a kombinací obou pak Frýdek-Místek. V tomto městě byl také nejvyšší podíl bytových domácností majících možnost užívat rekreační objekt, následovala města Frýdlant nad Ostravicí a Třinec.
© Český statistický úřad, 2003