republika
kraj
okres
město
| SČÍTÁNÍ LIDU, DOMŮ A BYTŮ 2001 |
13-8120-03 OKRES FRÝDEK-MÍSTEK | Moravskoslezský kraj | « zpět
2. Obyvatelstvo
2.1 Vývoj počtu obyvatel | « zpět
Základním kvantitativním ukazatelem vymezujícím rozsah populace určitého území je počet obyvatel. Ke dni sčítání, to je k 1. 3. 2001 měl okres Frýdek-Místek 226 816 obyvatel. V rámci Moravskoslezského kraje se okres Frýdek-Místek řadí co do počtu obyvatel na 3. místo za okresy Ostrava a Karviná, v rámci ČR pak ze 77 okresů jsou okresy s větším počtem obyvatel jen Hlavní město Praha a okres Brno - město. Z dlouhodobého vývoje (srovnání na současnou územní strukturu) je možno konstatovat, že celý okres, zvláště pak města Frýdek-Místek a Třinec, zaznamenala bouřlivý rozvoj ve druhé polovině devatnáctého století, kdy rychlá industrializace (založení hutě a textilních závodů ve Frýdku-Místku a hutě v Třinci) vedla ke zvýšení počtu obyvatel okresu především imigrací. Po první světové válce počet obyvatel okresu zůstal na úrovni předchozího sčítání v roce 1910 (úbytek o 87 osob). Poté u dalšího sčítání (1930) došlo k nárůstu o 14,1 %. Pokles byl zaznamenán při sčítání v roce 1950 o 1 298 obyvatel, což bylo ovlivněno 2. světovou válkou a také odsunem Němců. Největší nárůst absolutní i relativní mezi jednotlivými sčítáními byl při sčítání v roce 1961, a to o 22 793 obyvatele (14,2 %). Další dvě desetiletí dochází stále k nárůstu obyvatel přirozeným přírůstkem, ale také přistěhováním. Tehdejší koncentrace průmyslové výroby s navazující investiční i bytovou výstavbou znamenala přírůstky obyvatel okolo 10 %. Přírůstek obyvatel se koncentroval především do měst Frýdek-Místek (v roce 1970 činil podíl z okresního přírůstku 60,8 %, v roce 1980 pak 66,6 %) a města Třince (v roce 1970 činil podíl 45,9 %, v roce 1980 - 19,0 %). V následujícím desetiletí se vývoj v okrese zpomalil na jednu třetinu - přírůstek poklesl z 18 892 na 6 764 obyvatele při sčítání 1991, přesto ve městě Frýdek-Místek byl zaznamenán nárůst obyvatel o 8 617. Úbytek obyvatel v okrese byl zjištěn při sčítání 2001, a to o 704 obyvatele proti sčítání 1991 (tj. o 0,3 %). Dosavadní trend se změnil, přírůstek zaznamenaly venkovské obce (o 3 103 obyvatele), naopak u měst byl pokles o 3 807 obyvatel. Tento fakt potvrzuje i klesající podíl městského obyvatelstva z 59,5 % v roce 1991 na 58,0 % v roce 2001. V porovnání s rokem 1991 vzrostl počet obyvatel u 61 obce, u 16 obcí byl pokles. Přírůstky v absolutním vyjádření řádově stovkové byly u obcí Paskov (318), Baška (283), Vendryně, Palkovice, Kunčice pod Ondřejníkem, z měst jediný Jablunkov (146), dále pak Návsí, Bystřice, Horní Bludovice, Písek, Janovice, Soběšovice, Sedliště, Malenovice a Komorní Lhotka (101). Dlouhodobý vývoj je znázorněn v grafu „Počet obyvatel v letech 1869 až 2001 v okrese Frýdek-Místek“ (v grafické části publikace). Tab. 4 Vývoj počtu obyvatelstva ve městech a v ostatních obcích podle správního vymezení obcí k 1. 3. 2001
| Obyvatelstvo celkem | Podíl na obyvatelstvu okresu v % | Přírůstek (úbytek) obyvatel 1991 - 2001 |
1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | počet | v % |
Celkem | 183 372 | 201 866 | 220 758 | 227 522 | 226 818 | 100,0 | -704 | -0,3 |
v tom města: | 70 009 | 91 603 | 109 339 | 119 623 | 116 078 |  |  |  |
Frýdek-Místek | 31 364 | 42 608 | 55 191 | 63 808 | 61 400 | 27,1 | -2 408 | -3,8 |
Frýdlant n. Ostravicí | 6 702 | 8 013 | 9 229 | 9 718 | 9 791 | 4,3 | 73 | 0,8 |
Jablunkov | 4 283 | 4 828 | 5 169 | 5 788 | 5 934 | 2,6 | 146 | 2,5 |
Třinec | 27 660 | 36 154 | 39 750 | 40 309 | 38 953 | 17,2 | -1 356 | -3,4 |
ostatní obce | 113 363 | 110 263 | 111 419 | 107 899 | 110 740 | 48,8 | 2 841 | 2,6 |
Demografický vývoj obyvatelstva je formován komplexem vlivů ekonomických, politických, sociálních, psychologických i etických. Situace v okrese v tomto směru kopíruje celostátní tendence. Základním populačním vývojovým ukazatelem v devadesátých letech až do současnosti (sčítání lidu 2001) je nízká porodnost. Česká republika měla ještě přirozený přírůstek obyvatelstva v roce 1993 a od roku 1994 vykazuje úbytky. V okrese Frýdek-Místek je obdobný vývoj, takže od roku 1994 až do současnosti je každoročně přirozený úbytek. Nepotvrdila se očekávání, že nástupem silných ročníků z populační vlny sedmdesátých let dojde ke zvýšení porodnosti. Tento jev se vysvětluje přebíráním západoevropského stylu života, tj. odkládání sňatků, resp. uzavírání stálých partnerských svazků a s tím související možný růst porodnosti. V okrese lze také předpokládat silnější působení vlivů vysoké nezaměstnanosti, ekonomické stagnace a nízké bytové výstavby. Pearsonův koeficient korelace prokazuje úzkou souvislost mezi mírou nezaměstnanosti a poklesem počtu živě narozených (na 1 000 obyvatel). Oblasti s ekonomicko - sociálními problémy zpravidla vykazují úbytky obyvatelstva. Tab. 5 Bilance pohybu obyvatelstva v letech 1991 - 2000
| Živě narození | Zemřelí | Přirozený přírůstek | Přistěhovalí | Vystěhovalí | Saldo migrace | Celkový přírůstek (úbytek) |
1991 | 3 073 | 2 562 | 511 | 2 532 | 2 535 | -3 | 508 |
1992 | 2 908 | 2 532 | 376 | 2 557 | 2 363 | 194 | 570 |
1993 | 2 892 | 2 481 | 411 | 2 404 | 2 193 | 211 | 622 |
1994 | 2 461 | 2 532 | -71 | 1 853 | 1 713 | 140 | 69 |
1995 | 2 294 | 2 574 | -280 | 1 846 | 1 706 | 140 | -140 |
1996 | 2 138 | 2 439 | -301 | 1 698 | 1 659 | 39 | -262 |
1997 | 2 134 | 2 520 | -386 | 1 832 | 1 569 | 263 | -123 |
1998 | 2 065 | 2 427 | -362 | 1 932 | 1 635 | 297 | -65 |
1999 | 2 021 | 2 409 | -388 | 1 735 | 1 716 | 19 | -369 |
2000 | 2 009 | 2 341 | -332 | 1 571 | 1 571 | 157 | -175 |
V okrese se v devadesátých letech v průměru ročně živě narodilo 2 400 dětí. V sedmdesátých letech to bylo 3 884 dětí. Tedy ve srovnání s obdobím před dvaceti lety každý rok o 1,5 tis. méně. Od roku 1995 se v okrese rodí v jednotlivých letech přibližně poloviční počty živě narozených dětí ve srovnání s obdobím o generaci zpátky. Od maxima 4 265 živě narozených dětí v roce 1974 pokračoval každoroční pokles až do roku 1981. Osmdesátá léta se vyznačovala kolísáním s meziročními růsty a snižováním počtu živě narozených. V devadesátých letech pokračoval každoroční menší počet živě rozených dětí a vyústil v roce 2001 do minima s 1 974 novorozenci. Časovými mezníky ve snižování počtu živě narozených dětí byly roky: - 1978 pod 4 tisíce, - 1992 pod 3 tisíce, - 2001 pod 2 tisíce. Absolutní počty zemřelých mezi jednotlivými sčítáními od roku 1971 jsou téměř srovnatelné. Mají mírně kolísavou tendenci. Přirozený přírůstek obyvatelstva plně ovlivňují počty narozených. Přirozený přírůstek měl po celé období klesající tendenci, ke změně došlo až od roku 1994, kdy se změnil v úbytek a trvá až do současnosti. Migrací se během posledního desetiletí zvýšil počet obyvatelstva okresu o 1 457 osob, což je jen o necelých 7 % méně než v osmdesátých letech. Celkový přírůstek obyvatelstva zásluhou přirozené měny vykazoval zvyšování počtu obyvatel až do roku 1994, od roku 1995 se přeměnil v pokles, který dosahuje ročně řádově stovkových hodnot. Za roky mezi sčítáními lidu 1991 až 2001 jde přesto o celkový přírůstek, a to 635 osob. Mezi sčítáními 1980 - 1991 byl celkový přírůstek 7 110 osob.
2.2 Struktura obyvatelstva | « zpět
Podle výsledků sčítání 2001 bylo z celkového počtu obyvatelstva okresu 111 136 mužů (49,0 %) a 115 682 ženy (51,0 %). Podíl se proti předchozímu sčítání změnil o 0,1 bodu ve prospěch žen. Relativně menší úbytek žen než mužů se tak projevil mírným zvýšením jejich počtu na 1 041 na 1 000 mužů (před deseti lety 1 038 žen). Ve srovnání s ČR se početní poměr mužů a žen výrazně liší (v ČR je to na 1 000 mužů o 12 žen více), v rámci Moravskoslezského kraje je rozdíl menší (1 047 žen na 1 000 mužů). Průměrný věk obyvatele okresu dosáhl 38,1 roku, proti roku 1991 se zvýšil o 2,7 roku. U mužů činil 36,5 a u žen 39,5 roku. Obyvatelstvo v okrese stárne, a to rychlejším tempem než za období 1991 k roku 1980. Od sčítání lidu roku 1980 se každých následujících deset let prosazuje tendence klesajícího podílu dětské věkové skupiny 0 - 14 let a současně růst počtu obyvatel ve věku od 15 - 59 let a také přes 60 let. V roce 2001 k roku 1991 se tento trend zrychlil oproti předchozímu vývoji 1991 ke 1980. Podíl obyvatelstva nad 60 let (17,8 %) již přesáhl podíl skupiny 0 - 14 let (17,3 %). Ještě před deseti lety byly tyto podíly opačné, u skupiny 0 - 14 let byl podíl 21,8 %, nad 60 let 16,8 %. Tak zvaný ukazatel progresivity (podíl osob ve věku 0 - 14 let na 100 osob ve věku 60 a více let) byl nejpříznivější v roce 1980, kdy činil 161,3 (v roce 1970 byl 138,4), v roce 1991 byl 129,8 a po deseti letech se snížil na 97,4. Grafické znázornění „Věkové složení obyvatelstva podle rodinného stavu v okrese Frýdek-Místek“ (v grafické části publikace) ukazuje nedobrou vývojovou demografickou orientaci v okrese. Tzv. „strom života“ je ve své základně „seříznut“ více než za mimořádných situací (války a hladomory) a bude postupně v čase stoupat do vyšších ročníků se všemi dopady na školství, zdravotnictví, sociální sféru a zaměstnanost obyvatelstva. Populačně silné ročníky sedmdesátých let se prosadily tak, že nejčetnějším věkem v roce 2001 bylo u mužů 23 let a u žen 24 let. Podle rodinného stavu bylo v roce 2001 z celkového počtu obyvatelstva nejvíc vdaných, ženatých, následovali svobodní, ovdovělí a rozvedení. K většímu nárůstu během deseti let došlo u rozvedených, u mužů se podíl zvýšil ze 3,9 % na 6,0 %, u žen ze 4,7 % na 7,0 %. Mezi rozvedenými mají početní převahu ženy (na 100 rozvedených mužů připadá 121 žen), což svědčí o tom, že muži vstupují do dalšího manželství po rozvodu častěji. Nejvýraznější rozdíly v početním zastoupení pohlaví jsou u ovdovělých – v roce 2001 připadalo na 100 vdovců 555 vdov. Podíl proti roku 1991 se zvýšil u ovdovělých ze 7,6 % na 7,8 %. V porovnávaném období došlo k výraznějšímu poklesu podílu kategorie vdaných, ženatých (z 50,2 % na 47,6 %). Během uplynulého období se začalo vyskytovat mnohem častěji faktické soužití, ale bez legalizace sňatkem. Srovnání ukazuje graf „Složení obyvatel podle rodinného stavu v okrese Frýdek-Místek v letech 1991 a 2001“ (v grafické části publikace). Tab. 6 Obyvatelstvo podle pohlaví a základních věkových skupin
| Bydlící obyvatel- stvo celkem | v tom | Průměrný věk v letech | Počet žen na 1 000 mužů
podle pohlaví | podle věkové skupiny
muži | ženy | 0 - 14 | 15 - 59 | 60 - 64 | 65 a více (vč.nezj.)
1970 | 201 866 | 98 680 | 103 186 | 47 016 | 120 868 | 11 183 | 22 799 | 34,0 | 1 046
v % | 100,0 | 48,9 | 51,1 | 23,3 | 59,9 | 5,5 | 11,3 | x | x
1980 | 220 758 | 108 004 | 112 754 | 54 056 | 133 197 | 7 193 | 26 312 | 34,3 | 1 044
v % | 100,0 | 48,9 | 51,1 | 24,5 | 60,3 | 3,3 | 11,9 | x | x
1991 | 227 522 | 111 617 | 115 905 | 49 644 | 139 622 | 11 576 | 26 680 | 35,4 | 1 038
v % | 100,0 | 49,1 | 50,9 | 21,8 | 61,4 | 5,1 | 11,7 | x | x
2001 | 226 818 | 111 136 | 115 682 | 39 208 | 147 338 | 10 596 | 29 676 | 38,1 | 1 041
v % | 100,0 | 49,0 | 51,0 | 17,3 | 65,0 | 4,7 | 13,1 | x | x
Přírůstek (úbytek) |  |  |  |  |  |  |  |  |
v období |  |  |  |  |  |  |  |  |
1991 - 2001 | -704 | -481 | -223 | -10 436 | 7 716 | -980 | 2 996 | 2,7 | 3
v % | -0,3 | -0,4 | -0,2 | -21,0 | 5,5 | -8,5 | 11,2 | x | x
Podle národnosti v roce 2001 je v historii okresu dosud nejvyšší zastoupení české národnosti, ke které se přihlásili 190 744 obyvatelé, tj. 84,1 % z celkového počtu. Před 10 lety to bylo 75,4 %. Toto zvýšení ovlivnilo snížení podílu národnosti moravské a slezské. Před 10 lety se k těmto národnostem hlásilo celkem 10,2 % obyvatelstva, v roce 2001 jen 2,7 %. Součet těchto tří národnosti se v porovnávaném období zvýšil jen o 0,8 bodu na 86,8 %. V okrese je zastoupeno mnoho národností. Druhou nejčetnější je národnost polská s podílem 8,0 % a následuje slovenská s 3,0 % z celkového počtu obyvatelstva. Mnohonárodnostní charakter okresu je historicky podmíněn svou polohou pohraničního okresu. Situace v relativním zastoupení je znázorněna v grafu „Složení obyvatel podle národnosti v okrese Frýdek-Místek“ (v grafické části publikace). Podílově největší národnosti (po dominující české) zaznamenávají v delším časovém srovnání postupný pokles. Podíl v % z celkového počtu v letech sčítání lidu činil u národnosti : Tab. 7 Podíl obyvatelstva vybraných národností
| Národnost
polská | slovenská
1970 | 11,7 | 3,5
1980 | 10,4 | 4,3
1991 | 9,1 | 4,3
2001 | 8,0 | 3,0
V roce 2001 v porovnání se stavem před deseti lety nastal nejvyšší pokles u národnosti : - moravské (o 13 629 obyvatel, tzn., že podíl se snížil o 6,0 bodu); - slezské (o 3 409 obyvatel, snížení o 1,5 bodu); - slovenské (o 2 961 obyvatel, snížení o 1,3 bodu); - polské (o 2 630 obyvatel, snížení o 1,1 bodu). Podle státní příslušnosti bylo v roce 2001 s občanstvím České republiky 225 046 obyvatel (z toho s dvojím 592), tj. 99,2 % z celkového počtu. Přes 700 z celkového počtu obyvatel okresu bylo v uvedené době občany Polské republiky (0,3 %) a přes 500 občany Slovenské republiky (0,2 %). Podle mateřského jazyka deklarovalo z celkového počtu obyvatelstva češtinu 85,9 %, slovenštinu 3,2 %, polštinu 7,4 % a z dalších romštinu 0,1 % a němčinu 0,1 % obyvatel. Vztaženo k národnostem, podíl součtu jazyka českého s moravským a slezským je nižší o 0,7 bodu, u polského jazyka je tento podíl také nižší o 0,6 bodu, z ostatních mateřských řečí je podíl vyšší než vlastní národnost jen u slovenského jazyka (o 0,3 bodu). Podle trvalého bydliště matky v době narození jsou údaje z části ovlivněny 2 301 nezjištěných (1,0 % z celkového počtu). Tuzemský původ byl takto zjištěn u 93,9 % a zahraniční u 5,1 % obyvatel, přičemž ze Slovenské republiky činil 3,9 %. Z obce trvalého pobytu pochází 54,7 % obyvatel, z toho u mužů je to 56,7 % a u žen 52,7 % obyvatelstva okresu. Z jiné obce okresu mělo původ 20,5 % obyvatel. Tři čtvrtiny obyvatel má původ v rámci okresu, tedy buď v rodné obci nebo blízkém okolí, přičemž podle pohlaví je podíl obdobný. Z jiného okresu Moravskoslezského kraje je 11,8 % obyvatel, jen 6,9 % je z jiného kraje. Podle náboženského vyznání nedeklarovalo v roce 2001 svůj vztah k víře 15 817 obyvatel, tj. 7,0 % z celkového počtu. Došlo ke zpřesnění, protože v roce 1991 tento počet nezjištěných byl ještě vyšší a činil 27 110 obyvatel, což bylo 11,9 % z celkového počtu. Přesto je tato skupina vysoká a ovlivňuje významně údaje o věřících a obyvatelstvu bez vyznání. Jak vypadá „Složení obyvatel podle náboženského vyznání v České republice a okrese Frýdek-Místek v letech 1991 a 2001“ a v podrobnějším členění „Složení obyvatel podle náboženského vyznání v okrese Frýdek-Místek“ lze vidět v takto pojmenovaných grafech (v grafické části publikace). Zásadní posun nastal růstem počtu obyvatel bez vyznání. Jejich počet v roce 2001 v okrese dosáhl 92 886 a ve srovnání s rokem 1991 narostl o 33 954 obyvatele (o 57,6 %) a činí 41,0 % z celkového počtu. Za srovnávaných deset let se podíl věřícího obyvatelstva snížil ze 62,2 % na 52,1 % z celkového počtu. Absolutně je to úbytek o 23 365 a je téměř shodný se snížením počtu obyvatel, kteří se přihlásili k církvi římskokatolické (22 950). Nadále byla tato církev v roce 2001 počtem věřících 83 424 i podílem 70,6 % věřících největší v okrese. Dalšími církvemi, ke kterým se přihlásilo více než tisíc obyvatel jsou: - slezská církev evangelická augsburského vyznání - 10 831 (snížení podílu proti roku 1991 o 2,3 bodu); - evangelická církev augsburského vyznání v ČR - 6 800 (není srovnání s rokem 1991); - luterská evangelická církev augsburského vyznání v ČR - 4 253 (není srovnání s rokem 1991); - československá církev evangelická - 2 441 (snížení o 8,0 bodu); - náboženská společnost Svědkové Jehovovi - 1 240 (zvýšení o 0,3 bodu); - církev Adventistů sedmého dne - 1 216 (zvýšení o 0,2 bodu); - další velkou skupinou jsou církve a náboženské společnosti ostatní a nepřesně určené v počtu 4 894, jež tvoří 4,1 % z celkového počtu věřících a proti roku 1991 to znamená nárůst o 3,9 bodu. Frýdecko-místecký okres patřil svým podílem věřících k sedmi okresům ČR s jejich nejvyšším podílem (maximum 64,2 % měl okres Uherské Hradiště), před deseti lety patřilo okresu Frýdek-Místek místo desáté. K náboženskému vyznání se hlásily častěji ženy (56,2 %) než muži (47,7 %). V jednotlivých obcích byly zjištěny značné rozdíly v zastoupení věřícího obyvatelstva. Podíly věřících z celkového počtu obyvatelstva se pohybovaly od 33,8 % do 98,9 %, přičemž 45 obcí překročilo okresní průměr. Nejnižší podíly, pod 40 %, byly v 6 obcích (Krmelín, Stará Ves n. Ondřejnicí, Vratimov, Frýdek-Místek, Brušperk a Paskov), z toho ve 3 městech. Ve 4 obcích na Jablunkovsku překročil podíl věřících hranicí 90 % (Hrčava, Bukovec, Písečná a Bocanovice). Podle vzdělání je posuzováno obyvatelstvo starší 15 let. V roce 2001 bylo nezjištěno vzdělání u 1 314 obyvatel této věkové kategorie, což je 0,7 % z tohoto počtu, čímž jsou údaje o vzdělanosti částečně ovlivněny. Vzdělanostní strukturu znázorňuje graf „Složení obyvatel starších 15 let podle pohlaví a dosaženého vzdělání v okrese Frýdek-Místek v letech 1991 a 2001“ (v grafické části publikace). Nad 15 let bylo v roce 2001 celkem 187 610 obyvatel, z toho bylo 96 612 žen. Jejich podíl z tohoto celkového počtu činil 51,5 %. Nad touto podílovou hranicí bylo zastoupeno žen více u vzdělání základního, středního odborného, středoškolského, vyššího odborného a bez vzdělání. Podíl vzdělání základního včetně neukončeného výrazně poklesl. Pozitivní trend růstu vzdělanosti obyvatelstva v okrese dokládají zvyšující se podíly již od učňovského, odborného, středoškolského, vyššího odborného i vysokoškolského vzdělání. Tab. 8 Obyvatelstvo ve věku 15 let a více podle pohlaví a nejvyššího dokončeného vzdělání
| Celkem | v tom | Podíl žen v % ve stupni vzdělání | Podíl v % podle stupně ukončeného vzdělání |
muži | ženy | celkem | muži 2001 | ženy 2001 |
1980 | 1991 | 2001 |
Celkem | 187 610 | 90 998 | 96 612 | 51,5 | 100,0 | 100,0 | 100,0 | 100,0 | 100,0 |
v tom: |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
základní vč. neukončeného | 45 524 | 15016 | 30508 | 67,0 | 46,3 | 34,8 | 24,3 | 16,5 | 31,6 |
učňovské bez maturity | 62 368 | 37837 | 24531 | 39,3 | 28,6 | 32,1 | 33,2 | 41,6 | 25,4 |
střední odborné bez maturity | 10 406 | 4802 | 5604 | 53,9 | 5,3 | 4,3 | 5,5 | 5,3 | 5,8 |
učňovské s maturitou | 3 438 | 2409 | 1029 | 29,9 | 0,1 | 1,4 | 1,8 | 2,6 | 1,1 |
středoškolské | 47 380 | 20628 | 26752 | 56,5 | 15,4 | 19,9 | 25,3 | 22,7 | 27,7 |
vyšší odborné | 1 832 | 756 | 1076 | 58,7 | 0,1 | 0,1 | 1,0 | 0,8 | 1,1 |
vysokoškolské | 14 645 | 8429 | 6216 | 42,4 | 3,6 | 5,7 | 7,8 | 9,3 | 6,4 |
bez vzdělání | 703 | 337 | 366 | 52,1 | 0,2 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 |
nezjištěno | 1 314 | 784 | 530 | 40,3 | 0,4 | 1,3 | 0,7 | 0,9 | 0,5 |
V roce 2001 ve srovnání s rokem 1991 se nejvíce zvýšil počet obyvatelstva se vzděláním středoškolským, z toho s vyšším nárůstem u žen. Významným ukazatelem vzdělanosti obyvatelstva je podíl osob s vysokoškolským vzděláním. Graf shodného názvu (v grafické části publikace) ukazuje, jak je na tom okres v relaci s úrovní České republiky za období od roku 1991 do roku 2001. Okres však oproti úrovni České republiky zaostává v dynamice vývoje. V roce 2001 bylo v okrese 14 645 obyvatel s vysokoškolským vzděláním. Proti roku 1991 se jejich počet zvýšil o 4 505 (o 44,4 %), v tom u mužů o 2 082 (32,8 %) a u žen o 2 423 (63,9%). Podle pětiletých věkových skupin byl podíl vysokoškolsky vzdělaných nejvyšší ve věkové skupině 25 - 29 let celkem (každá osmá osoba), u mužů to byla věková kategorie 35 - 39 let (každý osmý muž), u žen pak věková kategorie 25 - 29 let (každá osmá žena). S výjimkou 20- až 24letých a 25- až 29letých ve všech pětiletých věkových skupinách dosahovali muži vyšší podíly vysokoškolsky vzdělaných. Odchylky podle pohlaví jsou do věkové skupiny 40- až 44letých malé a narůstají od 45 let výše. Největší rozdíly jsou pak u nejstaršího obyvatelstva. Z obyvatelstva nad 60 let byl u mužů vysokoškolsky vzdělán každý třináctý muž, u žen pak každá padesátá čtvrtá. Podle typu vysokoškolského vzdělání v roce 2001 ve srovnání s rokem 1991 v okrese ubylo obyvatel se vzděláním technickým a zemědělským a veterinárním. Nejvíce přibylo absolventů vysokých škol fakult ekonomických, univerzitních směrů a mírně uměleckých. Z posledně uvedených se na toto studium zaměřily více ženy, v roce 2001 jich z celkového počtu 340 bylo 202. V roce 1991 mělo absolvováno bohosloveckou fakultu 77 obyvatel, z nich bylo jen 5 žen. Muži převažují u vysokoškolsky vzdělaných technického, zemědělského a veterinárního zaměření, ženy u univerzitního a oproti stavu před deseti lety také u ekonomického vzdělání. Regionálně dostupné školství podporuje růst vzdělanosti místního obyvatelstva. Toto lze uvést u měst se sítí středních škol, např. ve městě Frýdek- -Místek, kde je podíl středoškolsky vzdělaného obyvatelstva (29,4 %) nad průměrem okresu (28,1 %), Frýdlant nad Ostravicí (30,6 %). Na vývoj vzdělanostní úrovně obyvatelstva v okrese má negativní vliv ekonomická situace spojená s vysokou nezaměstnaností. Mezi vysokým počtem migrujících za pracovní kariérou vystěhováním z okresu převládají mladé ročníky se středo- a vysokoškolským vzděláním. Úroveň vzdělání ekonomicky aktivního obyvatelstva je mnohem příznivější, jak ukazuje následující tabulka. Tab. 9 Podíl ekonomicky aktivního obyvatelstva
| Ekonomicky aktivní obyvatelstvo celkem v % | Obyvatelstvo ve věku 15 a více let v % |
základní vč. neukončeného vzdělání | 8,4 | 24,3 |
vyučení a střední odborné bez maturity | 45,5 | 38,8 |
úplné střední s maturitou vč.nástavbového | 34,8 | 28,0 |
vysokoškolské vzdělání | 11,1 | 7,8 |
bez vzdělání vč.nezjištěného | 0,2 | 1,1 |
2.3 Plodnost žen | « zpět
V roce 2001 z 96 612 žen starších 15 let byla nejčetnější podle počtu narozených dětí skupina se dvěmi dětmi (39,8 %). V časovém srovnání je posuzován vývoj u vdaných žen. U nich byl podíl žen, kterým se narodily dvě děti, ještě vyšší (52,6 %). Od roku 1970 je to nejvyšší podíl (35,4 %), v roce 1980 činil 42,9 % a v roce 1991 stoupl na 47,1 %. Proti stavu před 10 lety se v roce 2001 zvýšil podíl žen se třemi a mírně poklesl se čtyřmi a více narozenými dětmi. Průměrný počet živě narozených dětí na vdanou ženu byl v roce 2001 nižší s 2,04 dítěte. V roce 1991 to bylo v průměru 2,10 dítěte. Průměrný počet nad hranicí 2,1 živě narozeného dítěte, garantujících alespoň přirozenou reprodukci obyvatelstva, byl v roce 2001 jen u žen vdaných od věkové hranice 35 a starší, u rozvedených pak ve věkové hranici nad 50 let a u ovdovělých a s nezjištěným rodinným stavem nad 45 let a více. Údaje roku 2001 (a tím také vývojové srovnání) jsou ovlivněny zvyšováním počtu dětí narozených mimo manželství, tj. z právního hlediska nelegitimizovaných sňatkem. Část dětí se tak dle dosud platných demografických měřítek rodí svobodným, rozvedeným nebo ovdovělým matkám, žijícím v partnerském svazku charakteru faktického, často dlouhodobého a trvalého soužití.
2.4 Vývoj ekonomické aktivity obyvatelstva | « zpět
V roce 2001 bylo v okrese celkem 110 003 ekonomicky aktivních obyvatel, což bylo 48,5 % z celkového počtu obyvatel. Podíl ekonomicky aktivního obyvatelstva se oproti roku 1991 snížil z tehdejší úrovně 50,1 %, dosažené po nástupu silných populačních ročníků ze sedmdesátých let. V roce 1980 činil tento podíl 47,9 %. Pokles nastal u ekonomické aktivity žen oproti roku 1991 ze 46,2 % na 42,8 % v roce 2001, u mužů došlo k nepatrnému zvýšení z 54,3 % na 54,5 %. V celkovém počtu ekonomicky aktivního obyvatelstva se podíl žen snížil ze 46,9 % v roce 1991 na 45,0 % v roce 2001. Ve složení ekonomicky aktivního obyvatelstva se projevil hospodářsko-sociální vývoj v okrese v devadesátých letech. Hluboce se v roce 2001 ve srovnání s rokem 1991 snížil i podíl kategorie pracujících a současně vzrostl u osob hledajících zaměstnání (kategorie nezaměstnaných). Ubylo absolutně i relativně osob na rodičovské (dříve mateřské) dovolené, a také pracujících důchodců. V ekonomicky neaktivním obyvatelstvu v roce 2001 v porovnání s rokem 1991 velkým rozsahem poklesl počet i podíl kategorie dětí, žáků, studentů a učňů, ale také osob v domácnosti. Naopak podstatně se zvýšil počet i podíl nepracujících důchodců (ze 44 951 v roce 1991 na 52 732 v roce 2001). Rychlejší dynamika přírůstku nepracujících důchodců byla za srovnávané desetileté období u žen. Jejich podíl v této skupině vzrostl z 59,4 % v roce 1991 na 60,3 % v roce 2001. Na růst počtu nepracujících důchodců měla vliv také vysoká nezaměstnanost. Dá se předpokládat, že část nezaměstnaných z předdůchodové věkové skupiny využila možnosti odchodu do předčasného důchodu. Údaje o ekonomické aktivitě obyvatelstva ovlivňuje 1 121 obyvatel s nezjištěnou ekonomickou aktivitou, přičemž vyšší podíl této neujasněnosti se vyskytl u mužů. Tab. 10 Obyvatelstvo podle pohlaví a ekonomické aktivity
| Celkem | v tom | Podíl žen v % ve skupině | Podíl v %
muži | ženy | celkem | muži 2001 | ženy 2001
1991 | 2001
Ekonomicky aktivní celkem | 110 003 | 60 545 | 49 458 | 45,0 | 50,1 | 48,5 | 54,5 | 42,8
v tom: |  |  |  |  |  |  |  |
pracující | 95 050 | 52 704 | 42 346 | 44,6 | 49,1 | 41,9 | 47,4 | 36,6
z toho: |  |  |  |  |  |  |  |
pracující důchodci | 2 310 | 1 299 | 1 011 | 43,8 | 1,7 | 1,0 | 1,2 | 0,9
osoby na mateřské dovolené 1) | 1 422 | 0 | 1 422 | 100,0 | 3,4 | 0,6 | 0,0 | 1,2
hledající zaměstnání | 14 953 | 7 841 | 7 112 | 47,6 | 1,0 | 6,6 | 7,1 | 6,1
Ekonomicky neaktivní celkem | 115 694 | 49 885 | 65 809 | 56,9 | 49,9 | 51,0 | 44,9 | 56,9
z toho: |  |  |  |  |  |  |  |
nepracující důchodci | 52 732 | 20 929 | 31 803 | 60,3 | 19,8 | 23,2 | 18,8 | 27,5
ostatní s vlastním zdrojem obživy | 4 685 | 352 | 4 333 | 92,5 | 0,0 | 2,1 | 0,3 | 3,7
děti, žáci, studenti a učni | 42 162 | 21 332 | 20 830 | 49,4 | 28,1 | 18,6 | 19,2 | 18,0
osoby v domácnosti | 2 117 | 3 | 2 114 | 99,9 | 2,0 | 0,9 | 0,0 | 1,8
Nezjištěná ekonomická aktivita | 1 121 | 706 | 415 | 37,0 | - | 0,5 | 0,6 | 0,4
1) v roce 1991 včetně osob na rodičovské dovolené Podle obcí byl v roce 2001 podíl žen z ekonomicky aktivních celkem nad úrovní okresu jako celku ve 22 obcích, z toho v 5 městech (Frýdek-Místek, Šenov, Brušperk, Frýdlant n. O. a Třinec). Intenzita ekonomické aktivity na tisíc obyvatel starších 15 let dosáhla za okres počtu 586 osob. Vyšší byla v 16 obcích okresu, z toho jen v jednom městě - ve Frýdku-Místku. U mužů tento ukazatel v roce 2001 činil 665 osob, což byl nejnižší stav v porovnání s rokem 1991 (702 osoby) i s rokem 1980 (719 osob). U žen dosáhl v roce 2001 počtu 512 osob a byl také ve srovnání s léty 1991 (584 osoby) i 1980 (554 osoby) nejnižší. Podle pětiletých věkových skupin a v propočtu na tisíc obyvatel příslušného pětiletí v roce 2001 byla intenzita ekonomické aktivity na maximu u mužů 30 až 34letých (951 muž) a u žen 40- až 44letých (910 žen). Naopak se hluboce snižuje u pětiletých věkových skupin mužů i žen od 55 let. Vzhledem k zákonem zvýšené věkové hranici pro odchod do důchodu je zde zjevná souvislost s předčasným přecházením do penze obecně a u mužů s dřívějšími nároky odpracovaných let v hornictví při práci v podzemí.
2.5 Struktura ekonomicky aktivního obyvatelstva | « zpět
Podle věkových skupin je struktura ekonomicky aktivního a neaktivního obyvatelstva v okrese znázorněna ve dvou grafech obdobného názvu (v grafické části publikace). Podle vzdělání v roce 2001 byli u ekonomicky aktivního obyvatelstva nejvíce zastoupeni vyučení a se středním odborným vzděláním bez maturity, kteří tvořili 45,5 %. Od roku 1980 se výrazně prosazuje nárůst podílu vyšších stupňů vzdělání při současném klesání váhy vzdělání základního vzdělání včetně neukončeného. Ve srovnání s rokem 1991 se v roce 2001 u ekonomicky aktivních mužů zvýšil podíl vzdělání vysokoškolského (z 9,3 na 11,8 %), úplného středního s maturitou (z 23,1 na 26,6 %) a stagnoval u nejpočetnějšího typu - vyučení a středního odborného bez maturity (mírný pokles z 54,2 % v roce 1991 na 52,3 % v roce 2001). Ještě výrazněji rostl podíl vyššího vzdělání u ekonomicky aktivních žen. Významně mezi nimi přibylo vzdělání úplné střední s maturitou (z 31,3 % na 39,2 %), vysokoškolské (z 6,6 na 10,4 %) a jako u mužů stagnoval podíl v kategorii vyučení a střední odborné vzdělání bez maturity (z 38,2 % na 37,1 %). Základní vzdělání včetně neukončeného uvedlo z ekonomicky aktivního obyvatelstva u mužů jen 5,8 % (v roce 1991 to bylo 12,0%) a u žen 11,6 % (v roce 1991 činil tento podíl 22,7 %). Podle postavení v zaměstnání byly tři čtvrtiny ekonomicky aktivních zaměstnanců v pracovním a služebním poměru. V tomto směru byl 3,3 bodový rozdíl mezi pohlavími, když v této kategorii bylo 75,8 % mužů a 79,1 % žen. Diference byla větší u samostatně činných - u mužů 10,1 % a u žen 6,2 %, a u podílem malých, ale významných postavení v zaměstnání v pozici zaměstnavatelů - u mužů 3,8 % a u žen 2,4 %. Podle odvětví ekonomické činnosti v roce 2001 byl nejpočetněji mezi ekonomicky aktivním obyvatelstvem v okrese zastoupen nadále průmysl. Jeho podíl se ale v průběhu deseti let výrazně zmenšil až na třetinu, když ještě v roce 1991 měl poloviční zastoupení. Na polovinu se zmenšil podíl zaměstnávaných v zemědělství. Za srovnávané období se více zvýšil podíl odvětví obchodu, stravování, ubytování a dále školství, kultura, zdravotnictví, sociální činnosti. V těchto odvětvích tvoří nadpoloviční většinu ženy. Převládající podíl žen byl v roce 2001 také v peněžnictví a pojišťovnictví. Z průmyslu pak ve výrobě potravin, nápojů, v textilní výrobě, v oděvnictví a některých dalších činnostech. Z obcí byl největší podíl z celkového počtu ekonomicky aktivních zaměstnávaných v průmyslu v obcích Milíkov, Žabeň, Kozlovice, Nýdek, Nošovice, Písečná, Raškovice a v dalších 27 obcích ještě nad průměrem okresu. V zemědělství bylo naopak pod průměrným podílem okresu jen 16 obcí ze 77, nejvyšší podíly byly v podhorských obcích - Staré Hamry, Bílá, Pražmo, Krásná, Morávka, Ostravice a Horní Lomná. Celkově jsou údaje ovlivněny vyšším podílem nezjištěných odvětví, a to za okres 5,5 % v roce 2001 (6 021 obyvatel) proti roku 1991, kdy podíl činil 3,5 % (3 946 obyvatel). Grafické znázornění „Struktura ekonomicky aktivních podle odvětví v okrese Frýdek-Místek“ ukazuje porovnání s výsledky za Českou republiku (v grafické části publikace). Tab. 11 Ekonomicky aktivní obyvatelstvo podle pohlaví a odvětví ekonomické činnosti
| Celkem | v tom | Podíl žen v % ve skupině | Podíl v %
muži | ženy | celkem | muži 2001 | ženy 2001
1991 | 2001
Ekonomicky aktivní celkem | 110 003 | 60 545 | 49 458 | 45,0 | 100,0 | 100,0 | 100,0 | 100,0
v tom odvětví: |  |  |  |  |  |  |  |
zemědělství a lesnictví | 3 557 | 2 243 | 1 314 | 36,9 | 8,7 | 3,2 | 3,7 | 2,7
průmysl | 39 689 | 27 849 | 11 840 | 29,8 | 50,0 | 36,1 | 46,0 | 23,9
stavebnictví | 7 397 | 6 440 | 957 | 12,9 | 5,3 | 6,7 | 10,6 | 1,9
obchod, stravování, ubytování | 17 389 | 6 028 | 11 361 | 65,3 | 8,5 | 15,8 | 10,0 | 23,0
doprava, pošty, telekomunikace | 6 689 | 4 495 | 2 194 | 32,8 | 5,0 | 6,1 | 7,4 | 4,4
sociální činnosti1) | 18 283 | 5 621 | 12 662 | 69,3 | 11,1 | 16,6 | 9,3 | 25,6
ostatní odvětví2) | 10 978 | 4 855 | 6 123 | 55,8 | 7,9 | 10,0 | 8,0 | 12,4
nezjištěné odvětví | 6 021 | 3 014 | 3 007 | 49,9 | 3,5 | 5,5 | 5,0 | 6,1
1) školství, kultura, zdravotnictví, sociální činnosti (L + M + N) 2) peněžnictví a pojišťovnictví, činnosti v oblasti nemovitostí (K + J + O) V třídění podle katalogu zaměstnání v roce 2001 měli z ekonomicky aktivních podíl nad deset procent : - řemeslníci, kvalifikovaní výrobci, zpracovatelé a opraváři (celkem 21,2 %, z toho u žen 7,7 %); - techničtí, zdravotničtí a pedagogičtí pracovníci (20,3 %, z toho u žen 25,5 %); - provozní pracovníci ve službách a obchodě (13,6 %, z toho u žen 22,1 %); - obsluha strojů a zařízení (13,5 %, z toho u žen 5,6 %). Tab. 12 Nezaměstnaní podle věkových skupin
| Nezaměstnaní celkem | v tom
muži | ženy
počet | struktura v % | počet | struktura v % | počet | struktura v %
Celkem | 14 953 | 100,0 | 7 841 | 100,0 | 7 112 | 100,0
z toho: |  |  |  |  |  |
15 - 29 let | 6 155 | 41,1 | 3 398 | 43,4 | 2 757 | 38,8
30 - 39 let | 3 332 | 22,3 | 1 586 | 20,2 | 1 746 | 24,5
40 - 49 let | 3 272 | 21,9 | 1 665 | 21,2 | 1 607 | 22,6
50 - 59 let | 2 183 | 14,6 | 1 182 | 15,1 | 1 001 | 14,1
nad 60 let | 9 | 0,1 | 9 | 0,1 | - | -
Nezaměstnaní podle pohlaví a věkových skupin v okrese Frýdek-Místek, zjištění k datu sčítání lidu v roce 2001, jsou uvedeni ve stejnojmenném grafu (v grafické části publikace). Podíl nezaměstnaných z ekonomicky aktivních dosahoval 13,6 %, u mužů činil 13,0 % a vyšší byl u žen (14,4 %). Podle pětiletých věkových skupin nezaměstnaných početně muži převyšovali ženy u nejmladších 15- až 19letých a 20- až 24letých a u nejstarších 55- až 59letých a nad 60 let. U ostatních pětiletí věku je to obráceně. Sloučením do desetiletých a delších věkových skupin byl v roce 2001 stav uvedený v tabulce 12. Na celkovém počtu nezaměstnaných se muži i ženy starší 40 let podíleli přibližně shodně z jedné třetiny. U nejmladší skupiny od 15 do 29 let bylo podstatně více nezaměstnaných mužů. Tento poměr je následně obrácený u 30- až 39letých. Potvrzuje to obtížnější pozici žen této věkové skupiny usilujících po rodičovské dovolené o návrat do zaměstnání. V době sčítání lidu 2001 byl nejvyšší podíl nezaměstnaných z ekonomicky aktivních obyvatel příslušného vzdělání u základního a neukončeného, celkem 30,4 %, přičemž u mužů byl vyšší (39,7 %). U dalšího nižšího typu vzdělání, u vyučených a se střední odbornou školou bez maturity, činil podíl nezaměstnaných 15,0 %, vyšší byl u žen (17,1 %). Se zvyšujícím se vzděláním se zmenšuje podíl nezaměstnaných. U těch, kteří se zařadili do skupiny s úplným středním s maturitou včetně nástaveb, činil podíl 11,1 %, u žen byl 12,1 %, tj. o 2,3 bodu vyšší než u mužů. U ekonomicky aktivních s vysokoškolským vzděláním byl podíl nezaměstnaných ve své skupině nejnižší, byla to jen 4,0 % celkem, u mužů také pouze 4,0 % a u žen dokonce ještě o desetinu procenta méně (3,9 %). Údaje v kombinaci vzdělání s postavením v zaměstnání jsou ovlivněny také nezjištěným vzděláním u nezaměstnaných. Podle postavení v zaměstnání byly nad průměrnou úrovní okresu s podílem 13,6 % nezaměstnaných z ekonomicky aktivních kategorie: - pomocných a nekvalifikovaných pracovníků v zemědělství, lesnictví a rybářství (34,4 %); - pomocných a nekvalifikovaných pracovníků v dolech a lomech, v průmyslu, stavebnictví a v dopravě (26,8 %); - kvalifikovaných dělníků v zemědělství, v lesnictví, v rybářství a myslivosti - orientovaní na trh (20,7 %); - horníků při dobývaní surovin a stavebních dělníků (18,9 %); - prodavačů, manekýnů a předváděčů zboží (16,9 %); - ostatních kvalifikovaných zpracovatelů a výrobců (14,6 %); - obsluhujících pracovníků ve službách a obchodě (14,4 %). U první a třetí skupiny se jednalo o početně menší počty, kde 412 nezaměstnaných z 1 825 ekonomicky aktivních vykazovalo necelý čtvrtinový podíl tohoto ukazatele. V územním členění byl podíl nezaměstnaných nad průměrem okresu jako celku u 22 obcí, z toho jen u jednoho města (Frýdek-Místek). Přesto nezaměstnanost města Frýdku-Místku ovlivnila průměr za 7 měst celkem a přesáhla svým podílem okresní průměr o jeden celý bod (na 14,6 %). Metodika sčítání lidu 2001 definuje, že : „Nezaměstnané jsou všechny osoby 15leté a starší, které byly v rozhodný okamžik sčítání bez práce, hledaly aktivně práci a byly připraveny k nástupu do práce“. Je to odlišné pojetí než podle metodiky Ministerstva práce a sociálních věcí České republiky. Prostřednictvím územní sítě svých úřadů práce vedou evidenci uchazečů o zaměstnání. „Neumístění uchazeči o práci jsou občané trvale bydlící na příslušném území, kteří nejsou v pracovním nebo obdobném vztahu k zaměstnavateli, ani nevykonávají samostatnou výdělečnou činnost a požádali úřad práce o zprostředkování vhodného zaměstnání“. Registrovaná (evidovaná) míra nezaměstnanosti je podíl neumístěných uchazečů o zaměstnání na celkové disponibilní pracovní síle, vypočtené jako klouzavý roční průměr zaměstnaných a součet počtu neumístěných uchazečů o zaměstnání (klouzavý roční průměr). Do celkové disponibilní pracovní síly se nezapočítávají ženy na další rodičovské dovolené. Tímto způsobem byla v roce 2001 posuzována nezaměstnanost úřady práce. Sčítání lidu v obdobném časovém momentu vykázalo nezaměstnané podle své metodiky. Nebyli podchyceni všichni, protože z 1 121 obyvatel nezjištěné ekonomické aktivity byla pravděpodobně část nezaměstnaných. Porovnáním stavů nezaměstnanosti lze konstatovat, že se údaje dosti blíží. Tab. 13 Porovnání počtů nezaměstnaných z údajů úřadů práce a sčítání lidu 2001
| Počet nezaměstnaných |
celkem | z toho ženy
sčítání lidu 2001 | 14 953 | 7 112 | podíl nezaměstnaných z ekon.aktivního obyvatelstva 13,6 %
úřad práce k 28. 2. 2001 | 15 343 | 6 962 | registrovaná míra nezaměstnanosti 14,5 %
Metodika úřadů práce je odlišná mj. i proto, že snižuje část počtu nadále fakticky nezaměstnaných pro jejich nedodržování podmínek spolupráce, tím že je vyřadí z evidence uchazečů. Naopak jsou v ní ti z uchazečů, kteří nebyli za porušování těchto podmínek odhaleni, např. ilegálně zaměstnávaní v šedé ekonomice. Do řad uchazečů o zaměstnání nejsou také automaticky zapsáni důchodci, kteří by za příznivější situace na trhu práce chtěli být zaměstnáni.
2.6 Ekonomická aktivita žen | « zpět
Celkem byla ve sčítání lidu 2001 v okrese zjištěna 25 631 ekonomicky aktivní žena se závislými dětmi. Bylo to 51,8 % z celkového počtu ekonomicky aktivních žen. Podle počtu závislých dětí bylo nejvíce žen se 2 dětmi (47,1 %), následovaly ženy s 1 dítětem (44,0 %) a se 3 a více dětmi bylo sečteno 8,9 % žen. Podle věku ženy byla nejpočetnější skupina 35 až 44letých, která se podílela ze 43,9 % na celkovém počtu. Tato věková kategorie byla početně dominantní i u matek s jedním dítětem (34,3 %), se 2 dětmi (49,6 %) i se 3 a více dětmi (61,4 %). Z ekonomicky aktivních žen se závislými dětmi bylo 3 335 nezaměstnaných, což je 13,0 % z této skupiny. Bylo to méně než je podíl nezaměstnaných z celkového počtu ekonomicky aktivních žen (14,4 %). U mladších ročníků do 34 let věku byla nezaměstnanost vyšší u žen se závislými dětmi než celková u stejné ženské věkové skupiny. Nejvyšší byla u 25 až 29letých se závislými dětmi, kde se podílela 18,9 % (celková 15,8 %). Z celkového počtu nezaměstnaných žen se závislými dětmi byla téměř polovina (45,6 %) ve věkové skupině 25 až 34letých. Podle věku závislých dětí bylo nejvíce žen s dětmi 6 až 14letými, tedy s povinnou školní docházkou, a sice 50,5 %. Následovaly je s 27,4 % matky s dětmi nad 15 let věku. Nízká porodnost druhé poloviny devadesátých let minulého století se odráží i v obdobně malých podílech žen se závislými dětmi do 2 let (8,5 %) a 3 až 5letých (13,6 %) z této kategorie. Podle rodinného stavu byla většina ekonomicky aktivních žen se závislými dětmi vdaná (84,5 %). Ostatních žen, tj. svobodných, rozvedených a vdov, bylo v této kategorii 3 962, což je 15,5 %. Podle počtu dětí bylo ostatních (nevdaných) žen s 1 dítětem 21,9 %, se 2 dětmi 10,4 % a se 3 a více dětmi 10,4 % z celkového počtu těchto skupin.
| © Český statistický úřad, 2003