republika
kraj
okres
město
| SČÍTÁNÍ LIDU, DOMŮ A BYTŮ 2001 |
13-8120-03 OKRES FRÝDEK-MÍSTEK | Moravskoslezský kraj | « zpět
Souhrnná charakteristika výsledků Sčítání lidu, domů a bytů k 1. 3. 2001 v okrese Frýdek-Místek # 1. Charakteristika okresu a vývoj sídelní struktury ## 1.1 Charakteristika okresu Okres Frýdek-Místek leží v nejvýchodnější části České republiky. Severovýchodní a východní hranice okresu tvoří státní hranice s Polskou republikou. Na jihovýchodě sousedí se Slovenskou republikou, na jihozápadě s okresem Vsetín, na západě s okresem Nový Jičín a na severu s okresy Ostrava a Karviná. Svou rozlohou 1 273 km2 se v Moravskoslezském kraji řadí na 2. místo a počtem 226 818 obyvatel na 3. místo, v rámci ČR pak svou rozlohou na 20. místo a počtem obyvatel na 5. místo. Převážná část území okresu je budována horninami karpatského flyše, pouze jeho část na severu v oblasti Vratimov - Šenov náleží ke karpatské miocenní předhlubni. Mladší horniny překrývají prvohorní karbon, jehož povrch je nejvýše v prostoru Staříč a k jihu klesá. Bloky štramberského vápence vycházejí v okolí Příbora, těšínské vápence jsou odkryty především v Třinci. Místní železná ruda se v minulém století těžila např. ve Frýdlantě nad Ostravicí, v Ostravici a ve Starých Hamrech. Povrch okresu je velmi členitý. Z velké části jej tvoří Moravskoslezské Beskydy, jako součást vnějších Karpat a jejich nejvyššího pohoří. Ke Karpatům náleží zvlněný reliéf charakteru hornatin, vrchovin a pahorkatin, které jsou od sebe odděleny výraznými vnitrohorskými depresemi. Rozhodující část území okresu patří do vnějších západních Karpat a jen malá část na severu a severozápadě patří do vněkarpatských sníženin, Ostravské pánve a oderské části Moravské brány. Převážná část Moravskoslezských Beskyd se rozkládá na jižní a východní části okresu. Skládají se ze dvou horských pásů. Na severu je to pás kulminační, rozčleněný údolími řek v horské skupiny. Do okresu z něj patří nejvyšší vrcholy: skupina Smrku (1 276 m), oddělená údolím Ostravice od skupiny Lysé Hory (1 324 m - nejvyšším bodem v okrese). Mohelnice odděluje další skupinu Travného (1 203 m) a Morávka skupinu Ropice (1 082 m). Zcela samostatně se vypíná nad údolím Ostravice masiv Ondřejníku (890 - 964 m). Pohraniční pás je nižší, ale vede po něm evropské rozvodí od Bumbálky přes Bobek, Súlov a Velký Polom k Jablunkovskému průsmyku (553 m). Kulminační pás Beskyd je složen z velmi odolných pískovců, pohraniční pás se skládá z pískovců a slepenců. Za Jablunkovskou brázdou a údolím Olše navazuje skupina Velké Čantoryje (995 m) ve Slezských Beskydách. Nejnižší bod v okrese s nadmořskou výšku 225 m je v obci Krmelín. Po stránce geologické se na území okresu nachází především produktivní karbon, který dal podmínky pro vybudování dolů Paskov a Staříč, v současné době již mimo provoz. Význam těžby stavebních materiálů, tj. lomového kamene, cihlářské hlíny a štěrkopísku, zůstává v hranicích okresu. Okres leží v oblasti na přechodu mezi podnebím oceánským a vnitrozemským a má vyrovnané vlivy pevninského a oceánského podnebí. Klimatické podmínky jsou ovlivňovány rozsáhlým horským masivem Beskyd a jeho směrem napříč větrům, které přinášejí srážky. Převážná část území okresu je na návětrné straně Beskyd a patří mezi nejdeštivější oblasti v celé České republice. Na Lysé hoře byly normály klimatických hodnot za období 1961 až 1990 ročně 1 390,8 mm, v roce 2001 však dosáhly 1 907,7 mm za rok, v roce 2000 pak 1 627,6 mm. U meteorologické stanice na Lysé hoře byla v roce 2001 naměřená nejvyšší denní teplota 25,7°C (19. 8.), v roce 2000 pak 27,9°C (20. 8.). Nejnižší teploty byly naměřeny -24,1°C dne 13. 12. 2001, v roce 2000 pak -17,9°C (24. 1.), nejvyšší denní úhrn srážek 80,1 mm (21. 7. 2001) a 135,3 mm (16. 7. 2000). Pro srovnání ještě uvádíme nejvyšší denní výšku sněhové pokrývky, která napadla 31. 12. 2001, a to 161 cm, v roce 2000 to bylo 221 cm (21. 3.). Roční úhrn srážek v podhorských částech přesahuje 900 mm. Větší nadmořská výška má za následek nižší průměrné roční teploty v okrese proti níže položeným oblastem. Vodní soustava okresu náleží k Baltskému úmoří, k povodí Odry s dílčími povodími řek Ostravice a Olše. Vodohospodářsky nejvýznamnější oblastí je vnější flyšové pásmo Západních Karpat, které se vyznačuje nejvyššími srážkami a odtoky na území České republiky s vysokým kolísáním průtoků (poměr mezi min. a max. je 1:6). V kombinaci s málo propustným podložím a vegetačním krytem způsobují srážky vysoké povodňové odtoky. Značný podélný sklon beskydských toků způsobuje, že povodňové průtoky mají velikou rychlost a ničivou energii. Vysoké nároky na zajištění množství a na jakost vody v povodí Odry vyvolaly potřebu výstavby několika vodohospodářských děl - přehrad Šance, Morávka, Žermanice, Olešná a Baška. Jednotlivá díla jsou součástí celé soustavy vodohospodářských děl s nadokresním významem. Dvě z těchto vodních nádrží - Šance na řece Ostravici se 45,5 mil.m3 (320 ha) a Morávka na vodním toku Morávka se 4,4 mil. m3 (79 ha) jsou součástí zásobovacího systému pitné vody pro Ostravský oblastní vodovod. Nádrže Žermanice na řece Lučině s 18,5 mil. m3 (167 ha) a Olešná na stejnojmenné řece s 3,0 mil. m3 (76 ha) zásobního prostoru slouží jako zdroj užitkové vody a společně s přehradou v Bašce (33 ha) též k rekreačním účelům. Nejvýznamnějším vodním tokem je Ostravice, která pramení v Beskydech, stejně jako její přítoky Morávka s Mohelnicí, Čeladenka a Olešná. Okresem protéká další přítok Odry - Olše, pramenící v Polské republice. Významné je lesní bohatství. Lesy zaujímají téměř polovinu plochy okresu (49,3 %), což řadí náš okres mezi nejlesnatější v republice. Po stránce produkce dřeva patří beskydské lesy k nejproduktivnějším oblastem nejen v České republice. Původní smíšené porosty Beskyd a jejich podhůří byly z ekonomických důvodů postupně nahrazovány smrkovými monokulturami. Poslední zbytky původních, či přirozených porostů jsou chráněny jako národní přírodní rezervace nebo přírodní rezervace, které tvoří plošně 1,6 % všech lesů okresu. Co do druhové skladby lesních porostů převládají jehličnany plošným podílem 74 %. Z jehličnanů dominuje smrk (70 %), následují jedle, borovice (1,5 %) a modřín (0,8 %). Zbytek připadá na exotické jehličnany (smrk pichlavý, omorika aj.), které byly v 80. letech vysazovány na holiny po exhalátových těžbách náhradou za poškozovaný smrk. Mezi listnatými dřevinami převládá buk (17 %), javor, bříza, olše, lípa (po 1,3 %) a jasan (0,9 %). V posledním desetiletí dochází k žádoucímu obratu v nepříznivé tendenci upřednostňování smrkových monokultur. Na území okresu se vyskytují ze šesti druhů kategorií zvláště chráněných území čtyři kategorie. Kromě národního parku a národní přírodní památky jsou v okrese zastoupeny chráněná krajinná oblast Beskydy a Poodří (43 % území okresu), dále se zde nachází 5 národních přírodních rezervací (0,34 % území), 18 přírodních rezervací (0,61 %) a 19 přírodních památek (0,16 %). Z celkové rozlohy okresu připadá na zemědělskou půdu 39,5 %. Největší podíl z ní připadá na ornou půdu 49,2 %, na trvale travnaté porosty pak 41,1 % a na zahrady 9,4 %. Na nezemědělskou půdu připadá 60,5 % rozlohy okresu. Její nejdůležitější složkou jsou s 81,5 % lesní pozemky, dalšími pak shodně s 3,3 % vodní plochy a zastavěné plochy a nádvoří a dále s 11,8 % ostatní plochy. Administrativní členění okresu v roce 2001 (sčítání lidu) bylo do 77 obcí, z nichž bylo 7 měst. Od 1. 1. 2000 je okres součástí Moravskoslezského (původně Ostravského) kraje. S účinností od 1. 1. 2003 jsou města Frýdek-Místek, Frýdlant nad Ostravicí, Jablunkov, Třinec a Vratimov pověřenými obcemi II. stupně, k témuž datu města Frýdek-Místek, Frýdlant nad Ostravicí, Jablunkov a Třinec jsou obce III. stupně, tj. jsou obcemi s rozšířenou působností. Hospodářství a zaměstnanost okresu, jeho ekonomický potenciál a současná struktura je silně ovlivněna předchozím dlouhodobým historickým vývojem. Okres měl vždy zemědělsko - průmyslový charakter s převládajícím podílem průmyslu. Hospodářské jádro okresu tvořil hutní průmysl, doplněný o důlní podniky. Vyvolaná poptávka po nových pracovních silách v šedesátých a sedmdesátých letech přitáhla za nadprůměrně honorovanou prací v dolech a hutích, také i s perspektivou získání bytu, nové zaměstnance z jiných koutů republiky. Počátkem devadesátých let se v krátkém časovém období změnila národohospodářská koncepce. Uskutečnil se rychlý útlum těžkého průmyslu. V okrese se to projevilo zastavováním těžby na dolech Paskov a Staříč, také omezením výroby hutních podniků. V uvedeném období se snižovala zaměstnanost a postupně narůstala nezaměstnanost. Její výše dosáhla v roce 2001 počtu 14 629 osob (6 762 v roce 1991) a registrovaná míra nezaměstnanosti činila 13,84 % (6,42 % v roce 1991). V roce 2001 se okres řadil mírou nezaměstnanosti v rámci České republiky na 10. místo s nejvyšší nezaměstnaností, v roce 1991 to bylo v rámci republiky 16. místo. Investiční aktivita v devadesátých letech se zaměřovala na budování nové infrastruktury, přípravu nových průmyslových zón, na investice směřující k ochraně životního prostředí, také vyrůstaly nové čerpací stanice a obchodní sítě ve formě hypermarketů a supermarketů. K bezpečnosti silničního provozu přispěla přestavba mnoha křižovatek na kruhové objezdy. Rekonstruována byla náměstí a historická centra měst, také i některých obcí. V bytové výstavbě bylo v okrese v roce 2001 dokončeno 615 bytů, rozestavěno 3 260 a zahájeno 619. Počtem 27 dokončených bytů na 10 000 obyvatel byl okres na prvním místě v rámci Moravskoslezského kraje (v Moravskoslezském kraji činil 16 dokončených bytů). V roce 1991 dosáhl tento ukazatel 31 dokončený byt (v Moravskoslezském kraji 39 dokončených bytů). V uvedeném roce bylo celkem v okrese dokončeno 714 bytů a zahájeno 319. Životní prostředí se v okrese výrazně zlepšilo v důsledku útlumu produkce těžkého průmyslu. Přesto přípustné hodnoty kadmia v zemědělské půdě jsou překračovány na území Raškovic a Vyšních Lhot. Vysoké překročení limitu kontaminace kadmiem v okrese Frýdek-Místek na svahovinách karpatského flyše je geogenního původu. Antropogenní kontaminace se vyskytuje v okolí Třince a okolí Raškovic. Okolí Třince je zřejmě znečisťováno olovem, mědí a manganem, je zde také výraznější znečištění zinkem. Do roku 1989 byly investice na opatření ke zlepšení životního prostředí omezené. Celkově země značně zaostávala za úrovní západní Evropy ve všech oblastech: v čistotě ovzduší, v odpadovém hospodářství, v čistotě a kvalitě povrchových vod jako důsledku čistění odpadních vod i v kontaminaci životního prostředí rizikovými prvky. Tato nepříznivá situace se začala měnit po roce 1991. Pomoc Státního fondu životního prostředí je v první řadě zaměřena obcím a městům na budování infrastruktury plynofikace, kanalizace, likvidace starých ekologických zátěží (sanace nevyhovujících skládek), na plynofikaci vybraných objektů (škol, nemocnic, charitativních ústavů), na výstavbu čistíren odpadních vod pro obce, nemocnice a na údržbu zvláště cenných krajinných prvků. V roce 2000 byly pořízené investice na ochranu životního prostředí v celkové hodnotě 386,7 mil. Kč. Emise základních znečišťující látek v tunách na rok (zdroje nad 5 MW) dosahovala v roce 2000 této úrovně: - tuhé emise 1 333 (9 016 v roce 1991), - oxid siřičitý (SO2) 4 185 (15 672 v roce 1991), - oxidy dusíku (NOX) 3 025 (16 230 v roce 1991), - oxid uhelnatý (CO) 50 759 (97 448 v roce 1991), - uhlovodíky (CXHY) 180 (1 180 v roce 1991). Okres Frýdek-Místek svými doširoka otevřenými i sevřenými údolími a horami v Moravskoslezských Beskydách, charakterem krajiny a v neposlední řadě množstvím historických a kulturních památek, skýtá příznivé podmínky pro cestovní ruch. Vznikl zde Euroregion Beskydy, historicky první euroregion spojující hranice tří postkomunistických zemí - České, Slovenské a Polské republiky - podepsáním dohody 9. 6. 2000 ve Frýdku-Místku zástupci všech tří příhraničních regionů. V okresním městě přivítají návštěvníky dvě opravená historická centra, je možno zde navštívit stálou expozici Muzea Beskyd ve frýdeckém zámku, možnost zhlédnout některou z galerií - Pod Sovou, Langův dům, Krásno, U Jakuba. Jistě zaujme i poutní mariánský kostel - bazilika ve Frýdku, chrám svatého Jana a Pavla v Místku. V okrese je hradní zřícenina Hukvaldy, renesanční zámeček ve Staré Vsi nad Ondřejnicí, rozhledny u Staříče a v Chlebovicích, zbytky opevnění proti Turkům z let 1578 - 1743 v Mostech u Jablunkova, státní rezervace Mionší v Horní Lomné a mnoho dalších architektonických památek. Nachází se zde největší množství dřevěných kostelíků v ČR (starobylý dřevěný kostelík v Kunčicích pod Ondřejníkem, v Řepištích, Sedlištích, Gutách, nejmenší dřevěný kostelík v Nýdku, na Hrčavě, Bílé, Grúni, Čeladné a hoře Prašivé). Městem Brušperk prochází pomyslná zemská osa - střed zeměkoule. Turisté mohou navštívit stylové bylinné lázně v Komorní Lhotce, mohou se napít z přírodních pramenů např. v Čeladné, na Hrčavě nebo v Hájku u Frýdku. Milovníkům přírody skýtají Beskydy téměř všechny druhy aktivního odpočinku, kromě turistiky sjíždění na lyžích, běžecké trasy, cyklistické trasy i možnost pro vyznavače paraglidingu. Jsou zde i podmínky pro vodní sporty na Žermanicích, na Bašce, také na přehradě Olešná u Frýdku-Místku, možnost využití golfového areálu na Čeladné. Pro letní i zimní rekreaci je okres dobře vybaven velkou možností ubytování v různých typech ubytovacího zařízení. V roce 2001 byly v okrese 234 ubytovací zařízení s 11 189 lůžky. V těchto zařízeních přenocovalo téměř 216 tisíc hostů s celkovým přenocováním 725 tisíc lůžkodnů, přičemž průměrná doba přenocování byla 3,4 noci a průměrná doba pobytu 4,4 dny. K cestovnímu ruchu v okrese patří neodmyslitelně i hraniční přechody. Přes 2 hraniční přechody (Bukovec - Jasnowice a Horní Lištná - Leszna Górna) s Polskou republikou překročilo státní hranici na vjezdu 1,3 mil. osob a na výjezdu také 1,3 mil. osob. Se Slovenskou republikou na 4 hraničních přechodech (Bílá Bumbálka - Makov, Bílá Konečná - Klokočov, Mosty u Jablunkova - Svrčinovec a Šance - Milošová) překročilo státní hranici 5,1 mil. osob při vjezdu a 5,1 mil. osob při výjezdu. ## 1.2 Vývoj sídelní struktury V období po 2. světové válce doznal okres Frýdek-Místek v sídelní struktuře značných změn. K první větší změně došlo v roce 1949, kdy zdokonalováním územní organizace byl vytvořen nový okres Frenštát pod Radhoštěm, ke kterému od frýdecko - místeckého okresu přešlo 17 obcí. Podle správního rozdělení k 1. 1. 1949 měl okres 45 obcí. Ke druhé územní reorganizaci došlo v roce 1950 sloučením 2 obcí a vyčleněním 3 částí z okresního města na samostatné obce. Počet obcí se zvýšil na 46. V roce 1955 vyčleněním místní části vznikla 1 obec, počet se zvýšil na 47 a tento stav trval do roku 1960. Při územní reorganizaci krajů a okresů k 1. 7. 1960 došlo v okrese Frýdek-Místek k dalším značným změnám. Byly uskutečněny změny jak v hranicích okresu, tak i v počtu obcí. Do okresu Frýdek-Místek bylo začleněno ze zrušeného okresu Český Těšín 29 obcí, z okresu Frenštát pod Radhoštěm 11 obcí a z části okresu Ostrava 10 obcí. Současně došlo k zániku 7 obcí přičleněním ke stávajícím obcím. Konečný počet obcí v okrese tak činil 92. Přičleněním k městu Ostrava došlo k odloučení obcí Výškovice (k 1. 1. 1966), Nová Bělá, Stará Bělá a Proskovice (k 1. 1. 1975). V roce 1979 bylo 5 obcí sloučeno s městem Frýdek- -Místek. Velká integrace obcí proběhla k 1. 1. 1980, kdy zaniklo 46 obcí, k 1. 7. 1980 ještě 1 obec a k 1. 7. 1985 další 3 obce. Z uvedeného přehledu zjišťujeme, že mezi lety 1961 - 1980 docházelo k postupnému poklesu počtu obcí, neboť prohlubující se centralizace administrativní správy si vynucovala stále větší integraci v sídelním uspořádání. Zejména během sedmdesátých let pronikly tyto tendence silněji i do venkovského osídlení. Narůstala tím statisticky průměrná velikost obcí a často se uměle vytvářela různá sídelní seskupení, která ztrácela svou funkčnost a střediskovou opodstatněnost. K opačnému trendu, to je velkému odlučování obcí došlo před volbami do zastupitelských sborů měst a obcí v listopadu 1990. Od 1. 3. 1990 vzniklo 9 nových obcí, k 1. 7. 1990 dalších 8 obcí a k 24. 11. 1990 pak 22 obce. K 3. 3. 1991 byly v okrese 72 obce, což byl dvojnásobný počet proti 1. 1. 1980. Od sčítání lidu v roce 1991 došlo k 5 změnám: od 1.1.1992 se vyčlenila obec Sviadnov z města Frýdek-Místek, od 1.1.1994 obec Návsí z obce Jablunkov, od 1.1.1995 obec Vendryně z obce Třinec, od 1.1.2000 obec Ropice z obce Třinec a od 1.1.2001 obec Písečná z obce Jablunkov. Počet obcí při sčítání k 1. 3. 2001 činil 77, což je méně ve srovnání s rokem 1961, kdy po vytvoření nové soustavy krajů a okresů byly na území okresu 92 obce. Ke změnám v rozloze území okresu v devadesátých letech minulého století nedošlo. Tab. 1 Základní údaje o obcích
| Počet | Průměr na 1 obec | Hustota obyvatelstva na 1 km2 | Podíl městského obyvatelstva v % |
obcí | částí obcí | základních sídelních jednotek | obyvatel | rozloha v hektarech | počet obyvatel |
1. 3. 1961 | 92 | 117 | x | 189 296 | 1 415 | 2 058 | 145,4 | 33,7 |
1. 12. 1970 | 91 | 110 | 299 | 206 859 | 1 427 | 2 273 | 159,3 | 46,0 |
1. 11. 1980 | 36 | 108 | 292 | 220 758 | 3 535 | 6 132 | 173,5 | 66,6 |
3. 3. 1991 | 72 | 109 | 306 | 227 522 | 1 768 | 3 160 | 178,8 | 61,9 |
1. 3. 2001 | 77 | 109 | 316 | 226 818 | 1 653 | 2 946 | 178,2 | 58,0 |
Přírůstek (úbytek) |  |  |  |  |  |  |  |  |
v období |  |  |  |  |  |  |  |  |
1980 - 1991 | 36 | 1 | 14 | 6 764 | -1 767 | -2 972 | 5,3 | -4,7 |
v % | 100,0 | 0,9 | 4,8 | 3,1 | -50,0 | -48,5 | 3,1 | x |
1991 - 2001 | 5 | 0 | 10 | -704 | -115 | -214 | -0,6 | -3,9 |
v % | 6,9 | 0,0 | 3,3 | -0,3 | -6,5 | -6,8 | -0,3 | x |
Sídelní struktura, daná rozmístěním, hustotou a velikostí jednotlivých sídel zůstává, přes rozsáhlé změny územního vymezení měst a obcí, v podstatě zachována. Rozvoj jednotlivých sídel probíhá v návaznosti na dříve zastavěná území a k zakládání nových nedochází. V hustotě a zejména velikosti sídel jsou velké rozdíly mezi severozápadní a severovýchodní výrazně průmyslovou částí a ostatními částmi okresu. Velikostní struktura obcí (přepočtená na územní strukturu obcí platnou k 1. 3. 2001) ve srovnání s rokem 1991 doznala nepatrných změn. Hranice velikostních skupin překročily 3 obce, a to Vělopolí (sečteno 206 osob), dále Dobratice a Komorní Lhotka, které překročily hranici 1 000 osob. V posledních deseti letech se počet obyvatel snížil v 16 obcích. Růst obyvatelstva byl zaznamenán převážně v menších obcích, což je opačný trend, než byl do roku 1991. Zvýšil se podíl obyvatelstva bydlícího v obcích do 4 999 obyvatel, a to ze 42,1 % na 43,6 %. Tím došlo ke snížení podílu obyvatelstva bydlícího ve městech nad 5 000 obyvatel z 57,9 % na 56,4 %, k výraznému snížení došlo u měst Frýdek-Místek (o 2 408 obyvatel), Třinec (o 1 356) a Vratimov (o 335). K obcím, kde došlo procentuálně k nejvyššímu snížení obyvatel, patří Písečná (o 18,9 %), Staré Hamry (o 18,2 %), Horní Lomná (o 8,4 %) a Bílá (o 7,3 %). Obcemi, u kterých byl nárůst více jak 10 %, byly Malenovice (o 37,6 %), Bocanovice (o 15,4 %), Soběšovice (o 15,2 %), Pržno (o 13,5 %), Dolní Tošanovice (o 13,4 %) a Komorní Lhotka (o 10,1 %). Tab. 2 Obyvatelstvo podle velikostních skupin obcí podle správního vymezení obcí k 1. 3. 2001
| 1980 | 1991 | 2001 | Přírůstek (úbytek) obyvatel 1991 - 2001 |
obce | počet obyvatel | obce | počet obyvatel | obce | počet obyvatel | počet | v % |
Celkem | 77 | 220 758 | 77 | 227 522 | 77 | 226 818 | -704 | -0,3 |
v tom s počtem obyvatel: |  |  |  |  |  |  |  |  |
do 199 | 1 | 199 | 2 | 374 | 1 | 192 | -182 | -48,7 |
200 - 499 | 13 | 4 646 | 14 | 4 828 | 15 | 5 287 | 459 | 9,5 |
500 - 999 | 19 | 14 386 | 18 | 13 790 | 16 | 12 137 | -1 653 | -12,0 |
1 000 - 1 999 | 23 | 33 695 | 23 | 33 894 | 25 | 36 939 | 3 045 | 9,0 |
2 000 - 4 999 | 15 | 45 322 | 14 | 42 892 | 14 | 44 323 | 1 431 | 3,3 |
5 000 - 9 999 | 4 | 27 569 | 4 | 27 627 | 4 | 27 587 | -40 | -0,1 |
10 000 - 19 999 | - | - | - | - | - | - | - | - |
20 000 a více | 2 | 94 941 | 2 | 104 117 | 2 | 100 353 | -3 764 | -3,6 |
V okrese bylo k datu sčítání 2001 celkem 7 měst: Brušperk, Frýdek-Místek, Frýdlant nad Ostravicí, Jablunkov, Šenov, Třinec a Vratimov. Nově je městem Šenov, a to od 5. 10. 1998. Ve městech žije 131 527 obyvatel, což je 58,0 % z celkového počtu. Administrativní členění okresu se změnilo až po sčítání lidu 2001 realizací dalšího kroku reformy veřejné správy. Její první etapa začala od 1. 1. 2000 zřízením vyšších územně správních celků - krajů. Okres je v kraji Moravskoslezském (původně Ostravský, byl přejmenován k 31. 5. 2001). S účinností od 1. 1. 2003 se uskutečnila druhá fáze této reformy, ukončením činnosti okresních úřadů a přenesením jejich kompetencí na obce s rozšířenou působností (zkráceně ORP, tzv. obce III. stupně) a na krajské úřady a jiné regionální i centrální orgány. V okrese se staly obcí s rozšířenou působností - města Frýdek-Místek, Frýdlant nad Ostravicí, Jablunkov a Třinec. Tab. 3 Obyvatelstvo podle územních obvodů obcí s rozšířenou působností podle stavu k 1. 3. 2001
| 1980 | 1991 | 2001 | Přírůstek (úbytek) obyvatel 1991 - 2001 |
obce | počet obyvatel | obce | počet obyvatel | obce | počet obyvatel | rozloha v km2 | počet obyvatel na 1 km2 | počet | v % |
Celkem | 70 | 198 930 | 70 | 206 987 | 70 | 206 142 | 1 202 | 171,4 | -1 492 | -0,7 |
v tom územní obvod pověřeného obecního úřadu: |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Frýdek-Místek | 37 | 101 837 | 37 | 109 241 | 37 | 108 529 | 504 | 215,1 | -1 359 | -1,2 |
Frýdlant n. Ost. | 10 | 20 020 | 10 | 19 818 | 10 | 20 056 | 297 | 67,5 | 238 | 1,2 |
Jablunkov | 12 | 21 700 | 12 | 22 209 | 12 | 22 662 | 176 | 128,7 | 453 | 2,0 |
Třinec | 11 | 55 373 | 11 | 55 719 | 11 | 54 895 | 225 | 244,3 | -824 | -1,5 |
Jedním z kritérií výběru byla velikost počtu obyvatel utvořeného správního obvodu. Dalším hlediskem byla spádovost obcí vzhledem k novému správnímu centru, která nebyla omezena hranicemi stávajícího okresu. Proto přešly z okresu Frýdek-Místek obce Ropice pod ORP Český Těšín, Horní Bludovice pod Havířov, Kunčice pod Ondřejníkem pod Frenštát pod Radhoštěm a obce Stará Ves nad Ondřejnicí, Šenov, Václavovice a Vratimov pod Ostravu. Čtyři města s rozšířenou působností v okrese zahrnují území těchto obcí: Frýdek-Místek: Baška, Brušperk, Bruzovice, Dobrá, Dobratice, Dolní Domaslavice, Dolní Tošanovice, Fryčovice, Frýdek-Místek, Horní Domaslavice, Horní Tošanovice, Hukvaldy, Kaňovice, Kozlovice, Krásná, Krmelín, Lhotka, Lučina, Morávka, Nižní Lhoty, Nošovice, Palkovice, Paskov, Pazderna, Pražmo, Raškovice, Řepiště, Sedliště, Soběšovice, Staré Město, Staříč, Sviadnov, Třanovice, Vojkovice, Vyšní Lhoty, Žabeň, Žermanice Frýdlant nad Ostravicí: Bílá, Čeladná, Frýdlant nad Ostravicí, Janovice, Malenovice, Metylovice, Ostravice, Pržno, Pstruží, Staré Hamry Jablunkov: Bocanovice, Bukovec, Dolní Lomná, Horní Lomná, Hrádek, Hrčava, Jablunkov, Milíkov, Mosty u Jablunkova, Návsí, Písečná, Písek Třinec: Bystřice, Hnojník, Komorní Lhotka, Košařiska, Nýdek, Řeka, Smilovice, Střítež, Třinec, Vělopolí, Vendryně 2. Obyvatelstvo 2.1 Vývoj počtu obyvatel Základním kvantitativním ukazatelem vymezujícím rozsah populace určitého území je počet obyvatel. Ke dni sčítání, to je k 1. 3. 2001 měl okres Frýdek-Místek 226 816 obyvatel. V rámci Moravskoslezského kraje se okres Frýdek-Místek řadí co do počtu obyvatel na 3. místo za okresy Ostrava a Karviná, v rámci ČR pak ze 77 okresů jsou okresy s větším počtem obyvatel jen Hlavní město Praha a okres Brno - město. Z dlouhodobého vývoje (srovnání na současnou územní strukturu) je možno konstatovat, že celý okres, zvláště pak města Frýdek-Místek a Třinec, zaznamenala bouřlivý rozvoj ve druhé polovině devatnáctého století, kdy rychlá industrializace (založení hutě a textilních závodů ve Frýdku-Místku a hutě v Třinci) vedla ke zvýšení počtu obyvatel okresu především imigrací. Po první světové válce počet obyvatel okresu zůstal na úrovni předchozího sčítání v roce 1910 (úbytek o 87 osob). Poté u dalšího sčítání (1930) došlo k nárůstu o 14,1 %. Pokles byl zaznamenán při sčítání v roce 1950 o 1 298 obyvatel, což bylo ovlivněno 2. světovou válkou a také odsunem Němců. Největší nárůst absolutní i relativní mezi jednotlivými sčítáními byl při sčítání v roce 1961, a to o 22 793 obyvatele (14,2 %). Další dvě desetiletí dochází stále k nárůstu obyvatel přirozeným přírůstkem, ale také přistěhováním. Tehdejší koncentrace průmyslové výroby s navazující investiční i bytovou výstavbou znamenala přírůstky obyvatel okolo 10 %. Přírůstek obyvatel se koncentroval především do měst Frýdek-Místek (v roce 1970 činil podíl z okresního přírůstku 60,8 %, v roce 1980 pak 66,6 %) a města Třince (v roce 1970 činil podíl 45,9 %, v roce 1980 - 19,0 %). V následujícím desetiletí se vývoj v okrese zpomalil na jednu třetinu - přírůstek poklesl z 18 892 na 6 764 obyvatele při sčítání 1991, přesto ve městě Frýdek-Místek byl zaznamenán nárůst obyvatel o 8 617. Úbytek obyvatel v okrese byl zjištěn při sčítání 2001, a to o 704 obyvatele proti sčítání 1991 (tj. o 0,3 %). Dosavadní trend se změnil, přírůstek zaznamenaly venkovské obce (o 3 103 obyvatele), naopak u měst byl pokles o 3 807 obyvatel. Tento fakt potvrzuje i klesající podíl městského obyvatelstva z 59,5 % v roce 1991 na 58,0 % v roce 2001. V porovnání s rokem 1991 vzrostl počet obyvatel u 61 obce, u 16 obcí byl pokles. Přírůstky v absolutním vyjádření řádově stovkové byly u obcí Paskov (318), Baška (283), Vendryně, Palkovice, Kunčice pod Ondřejníkem, z měst jediný Jablunkov (146), dále pak Návsí, Bystřice, Horní Bludovice, Písek, Janovice, Soběšovice, Sedliště, Malenovice a Komorní Lhotka (101). Dlouhodobý vývoj je znázorněn v grafu „Počet obyvatel v letech 1869 až 2001 v okrese Frýdek-Místek“ (v grafické části publikace). Tab. 4 Vývoj počtu obyvatelstva ve městech a v ostatních obcích podle správního vymezení obcí k 1. 3. 2001
| Obyvatelstvo celkem | Podíl na obyvatelstvu okresu v % | Přírůstek (úbytek) obyvatel 1991 - 2001 |
1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | počet | v % |
Celkem | 183 372 | 201 866 | 220 758 | 227 522 | 226 818 | 100,0 | -704 | -0,3 |
v tom města: | 70 009 | 91 603 | 109 339 | 119 623 | 116 078 |  |  |  |
Frýdek-Místek | 31 364 | 42 608 | 55 191 | 63 808 | 61 400 | 27,1 | -2 408 | -3,8 |
Frýdlant n. Ostravicí | 6 702 | 8 013 | 9 229 | 9 718 | 9 791 | 4,3 | 73 | 0,8 |
Jablunkov | 4 283 | 4 828 | 5 169 | 5 788 | 5 934 | 2,6 | 146 | 2,5 |
Třinec | 27 660 | 36 154 | 39 750 | 40 309 | 38 953 | 17,2 | -1 356 | -3,4 |
ostatní obce | 113 363 | 110 263 | 111 419 | 107 899 | 110 740 | 48,8 | 2 841 | 2,6 |
Demografický vývoj obyvatelstva je formován komplexem vlivů ekonomických, politických, sociálních, psychologických i etických. Situace v okrese v tomto směru kopíruje celostátní tendence. Základním populačním vývojovým ukazatelem v devadesátých letech až do současnosti (sčítání lidu 2001) je nízká porodnost. Česká republika měla ještě přirozený přírůstek obyvatelstva v roce 1993 a od roku 1994 vykazuje úbytky. V okrese Frýdek-Místek je obdobný vývoj, takže od roku 1994 až do současnosti je každoročně přirozený úbytek. Nepotvrdila se očekávání, že nástupem silných ročníků z populační vlny sedmdesátých let dojde ke zvýšení porodnosti. Tento jev se vysvětluje přebíráním západoevropského stylu života, tj. odkládání sňatků, resp. uzavírání stálých partnerských svazků a s tím související možný růst porodnosti. V okrese lze také předpokládat silnější působení vlivů vysoké nezaměstnanosti, ekonomické stagnace a nízké bytové výstavby. Pearsonův koeficient korelace prokazuje úzkou souvislost mezi mírou nezaměstnanosti a poklesem počtu živě narozených (na 1 000 obyvatel). Oblasti s ekonomicko - sociálními problémy zpravidla vykazují úbytky obyvatelstva. Tab. 5 Bilance pohybu obyvatelstva v letech 1991 - 2000
| Živě narození | Zemřelí | Přirozený přírůstek | Přistěhovalí | Vystěhovalí | Saldo migrace | Celkový přírůstek (úbytek) |
1991 | 3 073 | 2 562 | 511 | 2 532 | 2 535 | -3 | 508 |
1992 | 2 908 | 2 532 | 376 | 2 557 | 2 363 | 194 | 570 |
1993 | 2 892 | 2 481 | 411 | 2 404 | 2 193 | 211 | 622 |
1994 | 2 461 | 2 532 | -71 | 1 853 | 1 713 | 140 | 69 |
1995 | 2 294 | 2 574 | -280 | 1 846 | 1 706 | 140 | -140 |
1996 | 2 138 | 2 439 | -301 | 1 698 | 1 659 | 39 | -262 |
1997 | 2 134 | 2 520 | -386 | 1 832 | 1 569 | 263 | -123 |
1998 | 2 065 | 2 427 | -362 | 1 932 | 1 635 | 297 | -65 |
1999 | 2 021 | 2 409 | -388 | 1 735 | 1 716 | 19 | -369 |
2000 | 2 009 | 2 341 | -332 | 1 571 | 1 571 | 157 | -175 |
V okrese se v devadesátých letech v průměru ročně živě narodilo 2 400 dětí. V sedmdesátých letech to bylo 3 884 dětí. Tedy ve srovnání s obdobím před dvaceti lety každý rok o 1,5 tis. méně. Od roku 1995 se v okrese rodí v jednotlivých letech přibližně poloviční počty živě narozených dětí ve srovnání s obdobím o generaci zpátky. Od maxima 4 265 živě narozených dětí v roce 1974 pokračoval každoroční pokles až do roku 1981. Osmdesátá léta se vyznačovala kolísáním s meziročními růsty a snižováním počtu živě narozených. V devadesátých letech pokračoval každoroční menší počet živě rozených dětí a vyústil v roce 2001 do minima s 1 974 novorozenci. Časovými mezníky ve snižování počtu živě narozených dětí byly roky: - 1978 pod 4 tisíce, - 1992 pod 3 tisíce, - 2001 pod 2 tisíce. Absolutní počty zemřelých mezi jednotlivými sčítáními od roku 1971 jsou téměř srovnatelné. Mají mírně kolísavou tendenci. Přirozený přírůstek obyvatelstva plně ovlivňují počty narozených. Přirozený přírůstek měl po celé období klesající tendenci, ke změně došlo až od roku 1994, kdy se změnil v úbytek a trvá až do současnosti. Migrací se během posledního desetiletí zvýšil počet obyvatelstva okresu o 1 457 osob, což je jen o necelých 7 % méně než v osmdesátých letech. Celkový přírůstek obyvatelstva zásluhou přirozené měny vykazoval zvyšování počtu obyvatel až do roku 1994, od roku 1995 se přeměnil v pokles, který dosahuje ročně řádově stovkových hodnot. Za roky mezi sčítáními lidu 1991 až 2001 jde přesto o celkový přírůstek, a to 635 osob. Mezi sčítáními 1980 - 1991 byl celkový přírůstek 7 110 osob. 2.2 Struktura obyvatelstva Podle výsledků sčítání 2001 bylo z celkového počtu obyvatelstva okresu 111 136 mužů (49,0 %) a 115 682 ženy (51,0 %). Podíl se proti předchozímu sčítání změnil o 0,1 bodu ve prospěch žen. Relativně menší úbytek žen než mužů se tak projevil mírným zvýšením jejich počtu na 1 041 na 1 000 mužů (před deseti lety 1 038 žen). Ve srovnání s ČR se početní poměr mužů a žen výrazně liší (v ČR je to na 1 000 mužů o 12 žen více), v rámci Moravskoslezského kraje je rozdíl menší (1 047 žen na 1 000 mužů). Průměrný věk obyvatele okresu dosáhl 38,1 roku, proti roku 1991 se zvýšil o 2,7 roku. U mužů činil 36,5 a u žen 39,5 roku. Obyvatelstvo v okrese stárne, a to rychlejším tempem než za období 1991 k roku 1980. Od sčítání lidu roku 1980 se každých následujících deset let prosazuje tendence klesajícího podílu dětské věkové skupiny 0 - 14 let a současně růst počtu obyvatel ve věku od 15 - 59 let a také přes 60 let. V roce 2001 k roku 1991 se tento trend zrychlil oproti předchozímu vývoji 1991 ke 1980. Podíl obyvatelstva nad 60 let (17,8 %) již přesáhl podíl skupiny 0 - 14 let (17,3 %). Ještě před deseti lety byly tyto podíly opačné, u skupiny 0 - 14 let byl podíl 21,8 %, nad 60 let 16,8 %. Tak zvaný ukazatel progresivity (podíl osob ve věku 0 - 14 let na 100 osob ve věku 60 a více let) byl nejpříznivější v roce 1980, kdy činil 161,3 (v roce 1970 byl 138,4), v roce 1991 byl 129,8 a po deseti letech se snížil na 97,4. Grafické znázornění „Věkové složení obyvatelstva podle rodinného stavu v okrese Frýdek-Místek“ (v grafické části publikace) ukazuje nedobrou vývojovou demografickou orientaci v okrese. Tzv. „strom života“ je ve své základně „seříznut“ více než za mimořádných situací (války a hladomory) a bude postupně v čase stoupat do vyšších ročníků se všemi dopady na školství, zdravotnictví, sociální sféru a zaměstnanost obyvatelstva. Populačně silné ročníky sedmdesátých let se prosadily tak, že nejčetnějším věkem v roce 2001 bylo u mužů 23 let a u žen 24 let. Podle rodinného stavu bylo v roce 2001 z celkového počtu obyvatelstva nejvíc vdaných, ženatých, následovali svobodní, ovdovělí a rozvedení. K většímu nárůstu během deseti let došlo u rozvedených, u mužů se podíl zvýšil ze 3,9 % na 6,0 %, u žen ze 4,7 % na 7,0 %. Mezi rozvedenými mají početní převahu ženy (na 100 rozvedených mužů připadá 121 žen), což svědčí o tom, že muži vstupují do dalšího manželství po rozvodu častěji. Nejvýraznější rozdíly v početním zastoupení pohlaví jsou u ovdovělých – v roce 2001 připadalo na 100 vdovců 555 vdov. Podíl proti roku 1991 se zvýšil u ovdovělých ze 7,6 % na 7,8 %. V porovnávaném období došlo k výraznějšímu poklesu podílu kategorie vdaných, ženatých (z 50,2 % na 47,6 %). Během uplynulého období se začalo vyskytovat mnohem častěji faktické soužití, ale bez legalizace sňatkem. Srovnání ukazuje graf „Složení obyvatel podle rodinného stavu v okrese Frýdek-Místek v letech 1991 a 2001“ (v grafické části publikace). Tab. 6 Obyvatelstvo podle pohlaví a základních věkových skupin
| Bydlící obyvatel- stvo celkem | v tom | Průměrný věk v letech | Počet žen na 1 000 mužů
podle pohlaví | podle věkové skupiny
muži | ženy | 0 - 14 | 15 - 59 | 60 - 64 | 65 a více (vč.nezj.)
1970 | 201 866 | 98 680 | 103 186 | 47 016 | 120 868 | 11 183 | 22 799 | 34,0 | 1 046
v % | 100,0 | 48,9 | 51,1 | 23,3 | 59,9 | 5,5 | 11,3 | x | x
1980 | 220 758 | 108 004 | 112 754 | 54 056 | 133 197 | 7 193 | 26 312 | 34,3 | 1 044
v % | 100,0 | 48,9 | 51,1 | 24,5 | 60,3 | 3,3 | 11,9 | x | x
1991 | 227 522 | 111 617 | 115 905 | 49 644 | 139 622 | 11 576 | 26 680 | 35,4 | 1 038
v % | 100,0 | 49,1 | 50,9 | 21,8 | 61,4 | 5,1 | 11,7 | x | x
2001 | 226 818 | 111 136 | 115 682 | 39 208 | 147 338 | 10 596 | 29 676 | 38,1 | 1 041
v % | 100,0 | 49,0 | 51,0 | 17,3 | 65,0 | 4,7 | 13,1 | x | x
Přírůstek (úbytek) |  |  |  |  |  |  |  |  |
v období |  |  |  |  |  |  |  |  |
1991 - 2001 | -704 | -481 | -223 | -10 436 | 7 716 | -980 | 2 996 | 2,7 | 3
v % | -0,3 | -0,4 | -0,2 | -21,0 | 5,5 | -8,5 | 11,2 | x | x
Podle národnosti v roce 2001 je v historii okresu dosud nejvyšší zastoupení české národnosti, ke které se přihlásili 190 744 obyvatelé, tj. 84,1 % z celkového počtu. Před 10 lety to bylo 75,4 %. Toto zvýšení ovlivnilo snížení podílu národnosti moravské a slezské. Před 10 lety se k těmto národnostem hlásilo celkem 10,2 % obyvatelstva, v roce 2001 jen 2,7 %. Součet těchto tří národnosti se v porovnávaném období zvýšil jen o 0,8 bodu na 86,8 %. V okrese je zastoupeno mnoho národností. Druhou nejčetnější je národnost polská s podílem 8,0 % a následuje slovenská s 3,0 % z celkového počtu obyvatelstva. Mnohonárodnostní charakter okresu je historicky podmíněn svou polohou pohraničního okresu. Situace v relativním zastoupení je znázorněna v grafu „Složení obyvatel podle národnosti v okrese Frýdek-Místek“ (v grafické části publikace). Podílově největší národnosti (po dominující české) zaznamenávají v delším časovém srovnání postupný pokles. Podíl v % z celkového počtu v letech sčítání lidu činil u národnosti : Tab. 7 Podíl obyvatelstva vybraných národností
| Národnost
polská | slovenská
1970 | 11,7 | 3,5
1980 | 10,4 | 4,3
1991 | 9,1 | 4,3
2001 | 8,0 | 3,0
V roce 2001 v porovnání se stavem před deseti lety nastal nejvyšší pokles u národnosti : - moravské (o 13 629 obyvatel, tzn., že podíl se snížil o 6,0 bodu); - slezské (o 3 409 obyvatel, snížení o 1,5 bodu); - slovenské (o 2 961 obyvatel, snížení o 1,3 bodu); - polské (o 2 630 obyvatel, snížení o 1,1 bodu). Podle státní příslušnosti bylo v roce 2001 s občanstvím České republiky 225 046 obyvatel (z toho s dvojím 592), tj. 99,2 % z celkového počtu. Přes 700 z celkového počtu obyvatel okresu bylo v uvedené době občany Polské republiky (0,3 %) a přes 500 občany Slovenské republiky (0,2 %). Podle mateřského jazyka deklarovalo z celkového počtu obyvatelstva češtinu 85,9 %, slovenštinu 3,2 %, polštinu 7,4 % a z dalších romštinu 0,1 % a němčinu 0,1 % obyvatel. Vztaženo k národnostem, podíl součtu jazyka českého s moravským a slezským je nižší o 0,7 bodu, u polského jazyka je tento podíl také nižší o 0,6 bodu, z ostatních mateřských řečí je podíl vyšší než vlastní národnost jen u slovenského jazyka (o 0,3 bodu). Podle trvalého bydliště matky v době narození jsou údaje z části ovlivněny 2 301 nezjištěných (1,0 % z celkového počtu). Tuzemský původ byl takto zjištěn u 93,9 % a zahraniční u 5,1 % obyvatel, přičemž ze Slovenské republiky činil 3,9 %. Z obce trvalého pobytu pochází 54,7 % obyvatel, z toho u mužů je to 56,7 % a u žen 52,7 % obyvatelstva okresu. Z jiné obce okresu mělo původ 20,5 % obyvatel. Tři čtvrtiny obyvatel má původ v rámci okresu, tedy buď v rodné obci nebo blízkém okolí, přičemž podle pohlaví je podíl obdobný. Z jiného okresu Moravskoslezského kraje je 11,8 % obyvatel, jen 6,9 % je z jiného kraje. Podle náboženského vyznání nedeklarovalo v roce 2001 svůj vztah k víře 15 817 obyvatel, tj. 7,0 % z celkového počtu. Došlo ke zpřesnění, protože v roce 1991 tento počet nezjištěných byl ještě vyšší a činil 27 110 obyvatel, což bylo 11,9 % z celkového počtu. Přesto je tato skupina vysoká a ovlivňuje významně údaje o věřících a obyvatelstvu bez vyznání. Jak vypadá „Složení obyvatel podle náboženského vyznání v České republice a okrese Frýdek-Místek v letech 1991 a 2001“ a v podrobnějším členění „Složení obyvatel podle náboženského vyznání v okrese Frýdek-Místek“ lze vidět v takto pojmenovaných grafech (v grafické části publikace). Zásadní posun nastal růstem počtu obyvatel bez vyznání. Jejich počet v roce 2001 v okrese dosáhl 92 886 a ve srovnání s rokem 1991 narostl o 33 954 obyvatele (o 57,6 %) a činí 41,0 % z celkového počtu. Za srovnávaných deset let se podíl věřícího obyvatelstva snížil ze 62,2 % na 52,1 % z celkového počtu. Absolutně je to úbytek o 23 365 a je téměř shodný se snížením počtu obyvatel, kteří se přihlásili k církvi římskokatolické (22 950). Nadále byla tato církev v roce 2001 počtem věřících 83 424 i podílem 70,6 % věřících největší v okrese. Dalšími církvemi, ke kterým se přihlásilo více než tisíc obyvatel jsou: - slezská církev evangelická augsburského vyznání - 10 831 (snížení podílu proti roku 1991 o 2,3 bodu); - evangelická církev augsburského vyznání v ČR - 6 800 (není srovnání s rokem 1991); - luterská evangelická církev augsburského vyznání v ČR - 4 253 (není srovnání s rokem 1991); - československá církev evangelická - 2 441 (snížení o 8,0 bodu); - náboženská společnost Svědkové Jehovovi - 1 240 (zvýšení o 0,3 bodu); - církev Adventistů sedmého dne - 1 216 (zvýšení o 0,2 bodu); - další velkou skupinou jsou církve a náboženské společnosti ostatní a nepřesně určené v počtu 4 894, jež tvoří 4,1 % z celkového počtu věřících a proti roku 1991 to znamená nárůst o 3,9 bodu. Frýdecko-místecký okres patřil svým podílem věřících k sedmi okresům ČR s jejich nejvyšším podílem (maximum 64,2 % měl okres Uherské Hradiště), před deseti lety patřilo okresu Frýdek-Místek místo desáté. K náboženskému vyznání se hlásily častěji ženy (56,2 %) než muži (47,7 %). V jednotlivých obcích byly zjištěny značné rozdíly v zastoupení věřícího obyvatelstva. Podíly věřících z celkového počtu obyvatelstva se pohybovaly od 33,8 % do 98,9 %, přičemž 45 obcí překročilo okresní průměr. Nejnižší podíly, pod 40 %, byly v 6 obcích (Krmelín, Stará Ves n. Ondřejnicí, Vratimov, Frýdek-Místek, Brušperk a Paskov), z toho ve 3 městech. Ve 4 obcích na Jablunkovsku překročil podíl věřících hranicí 90 % (Hrčava, Bukovec, Písečná a Bocanovice). Podle vzdělání je posuzováno obyvatelstvo starší 15 let. V roce 2001 bylo nezjištěno vzdělání u 1 314 obyvatel této věkové kategorie, což je 0,7 % z tohoto počtu, čímž jsou údaje o vzdělanosti částečně ovlivněny. Vzdělanostní strukturu znázorňuje graf „Složení obyvatel starších 15 let podle pohlaví a dosaženého vzdělání v okrese Frýdek-Místek v letech 1991 a 2001“ (v grafické části publikace). Nad 15 let bylo v roce 2001 celkem 187 610 obyvatel, z toho bylo 96 612 žen. Jejich podíl z tohoto celkového počtu činil 51,5 %. Nad touto podílovou hranicí bylo zastoupeno žen více u vzdělání základního, středního odborného, středoškolského, vyššího odborného a bez vzdělání. Podíl vzdělání základního včetně neukončeného výrazně poklesl. Pozitivní trend růstu vzdělanosti obyvatelstva v okrese dokládají zvyšující se podíly již od učňovského, odborného, středoškolského, vyššího odborného i vysokoškolského vzdělání. Tab. 8 Obyvatelstvo ve věku 15 let a více podle pohlaví a nejvyššího dokončeného vzdělání
| Celkem | v tom | Podíl žen v % ve stupni vzdělání | Podíl v % podle stupně ukončeného vzdělání |
muži | ženy | celkem | muži 2001 | ženy 2001 |
1980 | 1991 | 2001 |
Celkem | 187 610 | 90 998 | 96 612 | 51,5 | 100,0 | 100,0 | 100,0 | 100,0 | 100,0 |
v tom: |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
základní vč. neukončeného | 45 524 | 15016 | 30508 | 67,0 | 46,3 | 34,8 | 24,3 | 16,5 | 31,6 |
učňovské bez maturity | 62 368 | 37837 | 24531 | 39,3 | 28,6 | 32,1 | 33,2 | 41,6 | 25,4 |
střední odborné bez maturity | 10 406 | 4802 | 5604 | 53,9 | 5,3 | 4,3 | 5,5 | 5,3 | 5,8 |
učňovské s maturitou | 3 438 | 2409 | 1029 | 29,9 | 0,1 | 1,4 | 1,8 | 2,6 | 1,1 |
středoškolské | 47 380 | 20628 | 26752 | 56,5 | 15,4 | 19,9 | 25,3 | 22,7 | 27,7 |
vyšší odborné | 1 832 | 756 | 1076 | 58,7 | 0,1 | 0,1 | 1,0 | 0,8 | 1,1 |
vysokoškolské | 14 645 | 8429 | 6216 | 42,4 | 3,6 | 5,7 | 7,8 | 9,3 | 6,4 |
bez vzdělání | 703 | 337 | 366 | 52,1 | 0,2 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 |
nezjištěno | 1 314 | 784 | 530 | 40,3 | 0,4 | 1,3 | 0,7 | 0,9 | 0,5 |
V roce 2001 ve srovnání s rokem 1991 se nejvíce zvýšil počet obyvatelstva se vzděláním středoškolským, z toho s vyšším nárůstem u žen. Významným ukazatelem vzdělanosti obyvatelstva je podíl osob s vysokoškolským vzděláním. Graf shodného názvu (v grafické části publikace) ukazuje, jak je na tom okres v relaci s úrovní České republiky za období od roku 1991 do roku 2001. Okres však oproti úrovni České republiky zaostává v dynamice vývoje. V roce 2001 bylo v okrese 14 645 obyvatel s vysokoškolským vzděláním. Proti roku 1991 se jejich počet zvýšil o 4 505 (o 44,4 %), v tom u mužů o 2 082 (32,8 %) a u žen o 2 423 (63,9%). Podle pětiletých věkových skupin byl podíl vysokoškolsky vzdělaných nejvyšší ve věkové skupině 25 - 29 let celkem (každá osmá osoba), u mužů to byla věková kategorie 35 - 39 let (každý osmý muž), u žen pak věková kategorie 25 - 29 let (každá osmá žena). S výjimkou 20- až 24letých a 25- až 29letých ve všech pětiletých věkových skupinách dosahovali muži vyšší podíly vysokoškolsky vzdělaných. Odchylky podle pohlaví jsou do věkové skupiny 40- až 44letých malé a narůstají od 45 let výše. Největší rozdíly jsou pak u nejstaršího obyvatelstva. Z obyvatelstva nad 60 let byl u mužů vysokoškolsky vzdělán každý třináctý muž, u žen pak každá padesátá čtvrtá. Podle typu vysokoškolského vzdělání v roce 2001 ve srovnání s rokem 1991 v okrese ubylo obyvatel se vzděláním technickým a zemědělským a veterinárním. Nejvíce přibylo absolventů vysokých škol fakult ekonomických, univerzitních směrů a mírně uměleckých. Z posledně uvedených se na toto studium zaměřily více ženy, v roce 2001 jich z celkového počtu 340 bylo 202. V roce 1991 mělo absolvováno bohosloveckou fakultu 77 obyvatel, z nich bylo jen 5 žen. Muži převažují u vysokoškolsky vzdělaných technického, zemědělského a veterinárního zaměření, ženy u univerzitního a oproti stavu před deseti lety také u ekonomického vzdělání. Regionálně dostupné školství podporuje růst vzdělanosti místního obyvatelstva. Toto lze uvést u měst se sítí středních škol, např. ve městě Frýdek- -Místek, kde je podíl středoškolsky vzdělaného obyvatelstva (29,4 %) nad průměrem okresu (28,1 %), Frýdlant nad Ostravicí (30,6 %). Na vývoj vzdělanostní úrovně obyvatelstva v okrese má negativní vliv ekonomická situace spojená s vysokou nezaměstnaností. Mezi vysokým počtem migrujících za pracovní kariérou vystěhováním z okresu převládají mladé ročníky se středo- a vysokoškolským vzděláním. Úroveň vzdělání ekonomicky aktivního obyvatelstva je mnohem příznivější, jak ukazuje následující tabulka. Tab. 9 Podíl ekonomicky aktivního obyvatelstva
| Ekonomicky aktivní obyvatelstvo celkem v % | Obyvatelstvo ve věku 15 a více let v % |
základní vč. neukončeného vzdělání | 8,4 | 24,3 |
vyučení a střední odborné bez maturity | 45,5 | 38,8 |
úplné střední s maturitou vč.nástavbového | 34,8 | 28,0 |
vysokoškolské vzdělání | 11,1 | 7,8 |
bez vzdělání vč.nezjištěného | 0,2 | 1,1 |
2.3 Plodnost žen V roce 2001 z 96 612 žen starších 15 let byla nejčetnější podle počtu narozených dětí skupina se dvěmi dětmi (39,8 %). V časovém srovnání je posuzován vývoj u vdaných žen. U nich byl podíl žen, kterým se narodily dvě děti, ještě vyšší (52,6 %). Od roku 1970 je to nejvyšší podíl (35,4 %), v roce 1980 činil 42,9 % a v roce 1991 stoupl na 47,1 %. Proti stavu před 10 lety se v roce 2001 zvýšil podíl žen se třemi a mírně poklesl se čtyřmi a více narozenými dětmi. Průměrný počet živě narozených dětí na vdanou ženu byl v roce 2001 nižší s 2,04 dítěte. V roce 1991 to bylo v průměru 2,10 dítěte. Průměrný počet nad hranicí 2,1 živě narozeného dítěte, garantujících alespoň přirozenou reprodukci obyvatelstva, byl v roce 2001 jen u žen vdaných od věkové hranice 35 a starší, u rozvedených pak ve věkové hranici nad 50 let a u ovdovělých a s nezjištěným rodinným stavem nad 45 let a více. Údaje roku 2001 (a tím také vývojové srovnání) jsou ovlivněny zvyšováním počtu dětí narozených mimo manželství, tj. z právního hlediska nelegitimizovaných sňatkem. Část dětí se tak dle dosud platných demografických měřítek rodí svobodným, rozvedeným nebo ovdovělým matkám, žijícím v partnerském svazku charakteru faktického, často dlouhodobého a trvalého soužití. 2.4 Vývoj ekonomické aktivity obyvatelstva V roce 2001 bylo v okrese celkem 110 003 ekonomicky aktivních obyvatel, což bylo 48,5 % z celkového počtu obyvatel. Podíl ekonomicky aktivního obyvatelstva se oproti roku 1991 snížil z tehdejší úrovně 50,1 %, dosažené po nástupu silných populačních ročníků ze sedmdesátých let. V roce 1980 činil tento podíl 47,9 %. Pokles nastal u ekonomické aktivity žen oproti roku 1991 ze 46,2 % na 42,8 % v roce 2001, u mužů došlo k nepatrnému zvýšení z 54,3 % na 54,5 %. V celkovém počtu ekonomicky aktivního obyvatelstva se podíl žen snížil ze 46,9 % v roce 1991 na 45,0 % v roce 2001. Ve složení ekonomicky aktivního obyvatelstva se projevil hospodářsko-sociální vývoj v okrese v devadesátých letech. Hluboce se v roce 2001 ve srovnání s rokem 1991 snížil i podíl kategorie pracujících a současně vzrostl u osob hledajících zaměstnání (kategorie nezaměstnaných). Ubylo absolutně i relativně osob na rodičovské (dříve mateřské) dovolené, a také pracujících důchodců. V ekonomicky neaktivním obyvatelstvu v roce 2001 v porovnání s rokem 1991 velkým rozsahem poklesl počet i podíl kategorie dětí, žáků, studentů a učňů, ale také osob v domácnosti. Naopak podstatně se zvýšil počet i podíl nepracujících důchodců (ze 44 951 v roce 1991 na 52 732 v roce 2001). Rychlejší dynamika přírůstku nepracujících důchodců byla za srovnávané desetileté období u žen. Jejich podíl v této skupině vzrostl z 59,4 % v roce 1991 na 60,3 % v roce 2001. Na růst počtu nepracujících důchodců měla vliv také vysoká nezaměstnanost. Dá se předpokládat, že část nezaměstnaných z předdůchodové věkové skupiny využila možnosti odchodu do předčasného důchodu. Údaje o ekonomické aktivitě obyvatelstva ovlivňuje 1 121 obyvatel s nezjištěnou ekonomickou aktivitou, přičemž vyšší podíl této neujasněnosti se vyskytl u mužů. Tab. 10 Obyvatelstvo podle pohlaví a ekonomické aktivity
| Celkem | v tom | Podíl žen v % ve skupině | Podíl v %
muži | ženy | celkem | muži 2001 | ženy 2001
1991 | 2001
Ekonomicky aktivní celkem | 110 003 | 60 545 | 49 458 | 45,0 | 50,1 | 48,5 | 54,5 | 42,8
v tom: |  |  |  |  |  |  |  |
pracující | 95 050 | 52 704 | 42 346 | 44,6 | 49,1 | 41,9 | 47,4 | 36,6
z toho: |  |  |  |  |  |  |  |
pracující důchodci | 2 310 | 1 299 | 1 011 | 43,8 | 1,7 | 1,0 | 1,2 | 0,9
osoby na mateřské dovolené 1) | 1 422 | 0 | 1 422 | 100,0 | 3,4 | 0,6 | 0,0 | 1,2
hledající zaměstnání | 14 953 | 7 841 | 7 112 | 47,6 | 1,0 | 6,6 | 7,1 | 6,1
Ekonomicky neaktivní celkem | 115 694 | 49 885 | 65 809 | 56,9 | 49,9 | 51,0 | 44,9 | 56,9
z toho: |  |  |  |  |  |  |  |
nepracující důchodci | 52 732 | 20 929 | 31 803 | 60,3 | 19,8 | 23,2 | 18,8 | 27,5
ostatní s vlastním zdrojem obživy | 4 685 | 352 | 4 333 | 92,5 | 0,0 | 2,1 | 0,3 | 3,7
děti, žáci, studenti a učni | 42 162 | 21 332 | 20 830 | 49,4 | 28,1 | 18,6 | 19,2 | 18,0
osoby v domácnosti | 2 117 | 3 | 2 114 | 99,9 | 2,0 | 0,9 | 0,0 | 1,8
Nezjištěná ekonomická aktivita | 1 121 | 706 | 415 | 37,0 | - | 0,5 | 0,6 | 0,4
1) v roce 1991 včetně osob na rodičovské dovolené Podle obcí byl v roce 2001 podíl žen z ekonomicky aktivních celkem nad úrovní okresu jako celku ve 22 obcích, z toho v 5 městech (Frýdek-Místek, Šenov, Brušperk, Frýdlant n. O. a Třinec). Intenzita ekonomické aktivity na tisíc obyvatel starších 15 let dosáhla za okres počtu 586 osob. Vyšší byla v 16 obcích okresu, z toho jen v jednom městě - ve Frýdku-Místku. U mužů tento ukazatel v roce 2001 činil 665 osob, což byl nejnižší stav v porovnání s rokem 1991 (702 osoby) i s rokem 1980 (719 osob). U žen dosáhl v roce 2001 počtu 512 osob a byl také ve srovnání s léty 1991 (584 osoby) i 1980 (554 osoby) nejnižší. Podle pětiletých věkových skupin a v propočtu na tisíc obyvatel příslušného pětiletí v roce 2001 byla intenzita ekonomické aktivity na maximu u mužů 30 až 34letých (951 muž) a u žen 40- až 44letých (910 žen). Naopak se hluboce snižuje u pětiletých věkových skupin mužů i žen od 55 let. Vzhledem k zákonem zvýšené věkové hranici pro odchod do důchodu je zde zjevná souvislost s předčasným přecházením do penze obecně a u mužů s dřívějšími nároky odpracovaných let v hornictví při práci v podzemí. 2.5 Struktura ekonomicky aktivního obyvatelstva Podle věkových skupin je struktura ekonomicky aktivního a neaktivního obyvatelstva v okrese znázorněna ve dvou grafech obdobného názvu (v grafické části publikace). Podle vzdělání v roce 2001 byli u ekonomicky aktivního obyvatelstva nejvíce zastoupeni vyučení a se středním odborným vzděláním bez maturity, kteří tvořili 45,5 %. Od roku 1980 se výrazně prosazuje nárůst podílu vyšších stupňů vzdělání při současném klesání váhy vzdělání základního vzdělání včetně neukončeného. Ve srovnání s rokem 1991 se v roce 2001 u ekonomicky aktivních mužů zvýšil podíl vzdělání vysokoškolského (z 9,3 na 11,8 %), úplného středního s maturitou (z 23,1 na 26,6 %) a stagnoval u nejpočetnějšího typu - vyučení a středního odborného bez maturity (mírný pokles z 54,2 % v roce 1991 na 52,3 % v roce 2001). Ještě výrazněji rostl podíl vyššího vzdělání u ekonomicky aktivních žen. Významně mezi nimi přibylo vzdělání úplné střední s maturitou (z 31,3 % na 39,2 %), vysokoškolské (z 6,6 na 10,4 %) a jako u mužů stagnoval podíl v kategorii vyučení a střední odborné vzdělání bez maturity (z 38,2 % na 37,1 %). Základní vzdělání včetně neukončeného uvedlo z ekonomicky aktivního obyvatelstva u mužů jen 5,8 % (v roce 1991 to bylo 12,0%) a u žen 11,6 % (v roce 1991 činil tento podíl 22,7 %). Podle postavení v zaměstnání byly tři čtvrtiny ekonomicky aktivních zaměstnanců v pracovním a služebním poměru. V tomto směru byl 3,3 bodový rozdíl mezi pohlavími, když v této kategorii bylo 75,8 % mužů a 79,1 % žen. Diference byla větší u samostatně činných - u mužů 10,1 % a u žen 6,2 %, a u podílem malých, ale významných postavení v zaměstnání v pozici zaměstnavatelů - u mužů 3,8 % a u žen 2,4 %. Podle odvětví ekonomické činnosti v roce 2001 byl nejpočetněji mezi ekonomicky aktivním obyvatelstvem v okrese zastoupen nadále průmysl. Jeho podíl se ale v průběhu deseti let výrazně zmenšil až na třetinu, když ještě v roce 1991 měl poloviční zastoupení. Na polovinu se zmenšil podíl zaměstnávaných v zemědělství. Za srovnávané období se více zvýšil podíl odvětví obchodu, stravování, ubytování a dále školství, kultura, zdravotnictví, sociální činnosti. V těchto odvětvích tvoří nadpoloviční většinu ženy. Převládající podíl žen byl v roce 2001 také v peněžnictví a pojišťovnictví. Z průmyslu pak ve výrobě potravin, nápojů, v textilní výrobě, v oděvnictví a některých dalších činnostech. Z obcí byl největší podíl z celkového počtu ekonomicky aktivních zaměstnávaných v průmyslu v obcích Milíkov, Žabeň, Kozlovice, Nýdek, Nošovice, Písečná, Raškovice a v dalších 27 obcích ještě nad průměrem okresu. V zemědělství bylo naopak pod průměrným podílem okresu jen 16 obcí ze 77, nejvyšší podíly byly v podhorských obcích - Staré Hamry, Bílá, Pražmo, Krásná, Morávka, Ostravice a Horní Lomná. Celkově jsou údaje ovlivněny vyšším podílem nezjištěných odvětví, a to za okres 5,5 % v roce 2001 (6 021 obyvatel) proti roku 1991, kdy podíl činil 3,5 % (3 946 obyvatel). Grafické znázornění „Struktura ekonomicky aktivních podle odvětví v okrese Frýdek-Místek“ ukazuje porovnání s výsledky za Českou republiku (v grafické části publikace). Tab. 11 Ekonomicky aktivní obyvatelstvo podle pohlaví a odvětví ekonomické činnosti
| Celkem | v tom | Podíl žen v % ve skupině | Podíl v %
muži | ženy | celkem | muži 2001 | ženy 2001
1991 | 2001
Ekonomicky aktivní celkem | 110 003 | 60 545 | 49 458 | 45,0 | 100,0 | 100,0 | 100,0 | 100,0
v tom odvětví: |  |  |  |  |  |  |  |
zemědělství a lesnictví | 3 557 | 2 243 | 1 314 | 36,9 | 8,7 | 3,2 | 3,7 | 2,7
průmysl | 39 689 | 27 849 | 11 840 | 29,8 | 50,0 | 36,1 | 46,0 | 23,9
stavebnictví | 7 397 | 6 440 | 957 | 12,9 | 5,3 | 6,7 | 10,6 | 1,9
obchod, stravování, ubytování | 17 389 | 6 028 | 11 361 | 65,3 | 8,5 | 15,8 | 10,0 | 23,0
doprava, pošty, telekomunikace | 6 689 | 4 495 | 2 194 | 32,8 | 5,0 | 6,1 | 7,4 | 4,4
sociální činnosti1) | 18 283 | 5 621 | 12 662 | 69,3 | 11,1 | 16,6 | 9,3 | 25,6
ostatní odvětví2) | 10 978 | 4 855 | 6 123 | 55,8 | 7,9 | 10,0 | 8,0 | 12,4
nezjištěné odvětví | 6 021 | 3 014 | 3 007 | 49,9 | 3,5 | 5,5 | 5,0 | 6,1
1) školství, kultura, zdravotnictví, sociální činnosti (L + M + N) 2) peněžnictví a pojišťovnictví, činnosti v oblasti nemovitostí (K + J + O) V třídění podle katalogu zaměstnání v roce 2001 měli z ekonomicky aktivních podíl nad deset procent : - řemeslníci, kvalifikovaní výrobci, zpracovatelé a opraváři (celkem 21,2 %, z toho u žen 7,7 %); - techničtí, zdravotničtí a pedagogičtí pracovníci (20,3 %, z toho u žen 25,5 %); - provozní pracovníci ve službách a obchodě (13,6 %, z toho u žen 22,1 %); - obsluha strojů a zařízení (13,5 %, z toho u žen 5,6 %). Tab. 12 Nezaměstnaní podle věkových skupin
| Nezaměstnaní celkem | v tom
muži | ženy
počet | struktura v % | počet | struktura v % | počet | struktura v %
Celkem | 14 953 | 100,0 | 7 841 | 100,0 | 7 112 | 100,0
z toho: |  |  |  |  |  |
15 - 29 let | 6 155 | 41,1 | 3 398 | 43,4 | 2 757 | 38,8
30 - 39 let | 3 332 | 22,3 | 1 586 | 20,2 | 1 746 | 24,5
40 - 49 let | 3 272 | 21,9 | 1 665 | 21,2 | 1 607 | 22,6
50 - 59 let | 2 183 | 14,6 | 1 182 | 15,1 | 1 001 | 14,1
nad 60 let | 9 | 0,1 | 9 | 0,1 | - | -
Nezaměstnaní podle pohlaví a věkových skupin v okrese Frýdek-Místek, zjištění k datu sčítání lidu v roce 2001, jsou uvedeni ve stejnojmenném grafu (v grafické části publikace). Podíl nezaměstnaných z ekonomicky aktivních dosahoval 13,6 %, u mužů činil 13,0 % a vyšší byl u žen (14,4 %). Podle pětiletých věkových skupin nezaměstnaných početně muži převyšovali ženy u nejmladších 15- až 19letých a 20- až 24letých a u nejstarších 55- až 59letých a nad 60 let. U ostatních pětiletí věku je to obráceně. Sloučením do desetiletých a delších věkových skupin byl v roce 2001 stav uvedený v tabulce 12. Na celkovém počtu nezaměstnaných se muži i ženy starší 40 let podíleli přibližně shodně z jedné třetiny. U nejmladší skupiny od 15 do 29 let bylo podstatně více nezaměstnaných mužů. Tento poměr je následně obrácený u 30- až 39letých. Potvrzuje to obtížnější pozici žen této věkové skupiny usilujících po rodičovské dovolené o návrat do zaměstnání. V době sčítání lidu 2001 byl nejvyšší podíl nezaměstnaných z ekonomicky aktivních obyvatel příslušného vzdělání u základního a neukončeného, celkem 30,4 %, přičemž u mužů byl vyšší (39,7 %). U dalšího nižšího typu vzdělání, u vyučených a se střední odbornou školou bez maturity, činil podíl nezaměstnaných 15,0 %, vyšší byl u žen (17,1 %). Se zvyšujícím se vzděláním se zmenšuje podíl nezaměstnaných. U těch, kteří se zařadili do skupiny s úplným středním s maturitou včetně nástaveb, činil podíl 11,1 %, u žen byl 12,1 %, tj. o 2,3 bodu vyšší než u mužů. U ekonomicky aktivních s vysokoškolským vzděláním byl podíl nezaměstnaných ve své skupině nejnižší, byla to jen 4,0 % celkem, u mužů také pouze 4,0 % a u žen dokonce ještě o desetinu procenta méně (3,9 %). Údaje v kombinaci vzdělání s postavením v zaměstnání jsou ovlivněny také nezjištěným vzděláním u nezaměstnaných. Podle postavení v zaměstnání byly nad průměrnou úrovní okresu s podílem 13,6 % nezaměstnaných z ekonomicky aktivních kategorie: - pomocných a nekvalifikovaných pracovníků v zemědělství, lesnictví a rybářství (34,4 %); - pomocných a nekvalifikovaných pracovníků v dolech a lomech, v průmyslu, stavebnictví a v dopravě (26,8 %); - kvalifikovaných dělníků v zemědělství, v lesnictví, v rybářství a myslivosti - orientovaní na trh (20,7 %); - horníků při dobývaní surovin a stavebních dělníků (18,9 %); - prodavačů, manekýnů a předváděčů zboží (16,9 %); - ostatních kvalifikovaných zpracovatelů a výrobců (14,6 %); - obsluhujících pracovníků ve službách a obchodě (14,4 %). U první a třetí skupiny se jednalo o početně menší počty, kde 412 nezaměstnaných z 1 825 ekonomicky aktivních vykazovalo necelý čtvrtinový podíl tohoto ukazatele. V územním členění byl podíl nezaměstnaných nad průměrem okresu jako celku u 22 obcí, z toho jen u jednoho města (Frýdek-Místek). Přesto nezaměstnanost města Frýdku-Místku ovlivnila průměr za 7 měst celkem a přesáhla svým podílem okresní průměr o jeden celý bod (na 14,6 %). Metodika sčítání lidu 2001 definuje, že : „Nezaměstnané jsou všechny osoby 15leté a starší, které byly v rozhodný okamžik sčítání bez práce, hledaly aktivně práci a byly připraveny k nástupu do práce“. Je to odlišné pojetí než podle metodiky Ministerstva práce a sociálních věcí České republiky. Prostřednictvím územní sítě svých úřadů práce vedou evidenci uchazečů o zaměstnání. „Neumístění uchazeči o práci jsou občané trvale bydlící na příslušném území, kteří nejsou v pracovním nebo obdobném vztahu k zaměstnavateli, ani nevykonávají samostatnou výdělečnou činnost a požádali úřad práce o zprostředkování vhodného zaměstnání“. Registrovaná (evidovaná) míra nezaměstnanosti je podíl neumístěných uchazečů o zaměstnání na celkové disponibilní pracovní síle, vypočtené jako klouzavý roční průměr zaměstnaných a součet počtu neumístěných uchazečů o zaměstnání (klouzavý roční průměr). Do celkové disponibilní pracovní síly se nezapočítávají ženy na další rodičovské dovolené. Tímto způsobem byla v roce 2001 posuzována nezaměstnanost úřady práce. Sčítání lidu v obdobném časovém momentu vykázalo nezaměstnané podle své metodiky. Nebyli podchyceni všichni, protože z 1 121 obyvatel nezjištěné ekonomické aktivity byla pravděpodobně část nezaměstnaných. Porovnáním stavů nezaměstnanosti lze konstatovat, že se údaje dosti blíží. Tab. 13 Porovnání počtů nezaměstnaných z údajů úřadů práce a sčítání lidu 2001
| Počet nezaměstnaných |
celkem | z toho ženy
sčítání lidu 2001 | 14 953 | 7 112 | podíl nezaměstnaných z ekon.aktivního obyvatelstva 13,6 %
úřad práce k 28. 2. 2001 | 15 343 | 6 962 | registrovaná míra nezaměstnanosti 14,5 %
Metodika úřadů práce je odlišná mj. i proto, že snižuje část počtu nadále fakticky nezaměstnaných pro jejich nedodržování podmínek spolupráce, tím že je vyřadí z evidence uchazečů. Naopak jsou v ní ti z uchazečů, kteří nebyli za porušování těchto podmínek odhaleni, např. ilegálně zaměstnávaní v šedé ekonomice. Do řad uchazečů o zaměstnání nejsou také automaticky zapsáni důchodci, kteří by za příznivější situace na trhu práce chtěli být zaměstnáni. 2.6 Ekonomická aktivita žen Celkem byla ve sčítání lidu 2001 v okrese zjištěna 25 631 ekonomicky aktivní žena se závislými dětmi. Bylo to 51,8 % z celkového počtu ekonomicky aktivních žen. Podle počtu závislých dětí bylo nejvíce žen se 2 dětmi (47,1 %), následovaly ženy s 1 dítětem (44,0 %) a se 3 a více dětmi bylo sečteno 8,9 % žen. Podle věku ženy byla nejpočetnější skupina 35 až 44letých, která se podílela ze 43,9 % na celkovém počtu. Tato věková kategorie byla početně dominantní i u matek s jedním dítětem (34,3 %), se 2 dětmi (49,6 %) i se 3 a více dětmi (61,4 %). Z ekonomicky aktivních žen se závislými dětmi bylo 3 335 nezaměstnaných, což je 13,0 % z této skupiny. Bylo to méně než je podíl nezaměstnaných z celkového počtu ekonomicky aktivních žen (14,4 %). U mladších ročníků do 34 let věku byla nezaměstnanost vyšší u žen se závislými dětmi než celková u stejné ženské věkové skupiny. Nejvyšší byla u 25 až 29letých se závislými dětmi, kde se podílela 18,9 % (celková 15,8 %). Z celkového počtu nezaměstnaných žen se závislými dětmi byla téměř polovina (45,6 %) ve věkové skupině 25 až 34letých. Podle věku závislých dětí bylo nejvíce žen s dětmi 6 až 14letými, tedy s povinnou školní docházkou, a sice 50,5 %. Následovaly je s 27,4 % matky s dětmi nad 15 let věku. Nízká porodnost druhé poloviny devadesátých let minulého století se odráží i v obdobně malých podílech žen se závislými dětmi do 2 let (8,5 %) a 3 až 5letých (13,6 %) z této kategorie. Podle rodinného stavu byla většina ekonomicky aktivních žen se závislými dětmi vdaná (84,5 %). Ostatních žen, tj. svobodných, rozvedených a vdov, bylo v této kategorii 3 962, což je 15,5 %. Podle počtu dětí bylo ostatních (nevdaných) žen s 1 dítětem 21,9 %, se 2 dětmi 10,4 % a se 3 a více dětmi 10,4 % z celkového počtu těchto skupin. 3. Domácnosti 3.1. Vývoj počtu a struktury domácností Rozsáhlý soubor dat a informací ze sčítání lidu, domů a bytů kromě tří základních oblastí podává také přehled o domácnostech. Základní členění na domácnosti bytové, hospodařící a cenzové je definováno v metodických vysvětlivkách této publikace. V dlouhodobém srovnání let sčítání lidu 1970 - 2001 rostly v okrese početně, a to permanentně všechny tři typy domácností. Přírůstek za celé toto období dosáhl u domácností: - bytových 16 799, tj. 26,8 %; - hospodařících 21 448, tj. 31,9 %; - cenzových 20 556, tj. 29,6 %. Dynamika počtu domácností se u všech typů zpomalovala ve srovnání roku 1991 k roku 1980 a obdobně roku 1980 k roku 1970. Nejvyšší přírůstky vykazovaly počty domácností hospodařících, pak cenzových a bytových. V porovnání let 2001 ku 1991 byl vývoj jejich počtu u všech typů nejmenší a v pořadí jejich přírůstků přibylo nejvíce domácností hospodařících, které byly následovány cenzovými, a pak bytovými. Tab. 14 Základní údaje o bytových a hospodařících domácnostech
| Bytové domácnosti | Hospodařící domácnosti | Průměrný počet členů |
celkem | v tom | celkem | v tom |
s 1 cenzovou domácností | se 2 a více cenzovými domácnostmi | s 1 cenzovou domácností | se 2 a více cenzovými domácnostmi | bytových domácností | hospodařících domácností |
1970 | 62 584 | 56 369 | 6 215 | 67 293 | 65 211 | 2 082 | 3,21 | 3,00 |
v % | 100,0 | 90,1 | 9,9 | 100,0 | 96,9 | 3,1 | x | x |
1980 | 70 663 | 63 379 | 7 284 | 77 402 | 76 012 | 1 390 | 3,10 | 2,85 |
v % | 100,0 | 89,7 | 10,3 | 100,0 | 98,2 | 1,8 | x | x |
1991 | 77 001 | 68 784 | 8 217 | 84 507 | 82 990 | 1 517 | 2,94 | 2,68 |
v % | 100,0 | 89,3 | 10,7 | 100,0 | 98,2 | 1,8 | x | x |
2001 | 79 383 | 70 871 | 8 512 | 88 741 | 87 497 | 1 244 | 2,81 | 2,56 |
v % | 100,0 | 89,3 | 10,7 | 100,0 | 98,6 | 1,4 | x | x |
Přírůstek (úbytek) |  |  |  |  |  |  |  |  |
v období |  |  |  |  |  |  |  |  |
1991 - 2001 | 2 382 | 2 087 | 295 | 4 234 | 4 507 | -273 | -0,13 | -0,12 |
v % | 3,1 | 3,0 | 3,6 | 5,0 | 5,4 | -18,0 | x | x |
Průměrná velikost domácností kopírovala při srovnání let 2001 k 1991 i celého dlouhodobého období od roku 1970 výše popsaný vývoj počtu u všech typů domácností. V roce 2001 připadalo v průměru na 1 domácnost u bytové o 0,40 člena méně, u hospodařící o 0,44 a u cenzové o 0,37 člena méně než v roce 1991. V roce 2001 nadále výrazně převažovala shodnost, kdy v jednom bytě bydlela 1 hospodařící i 1 cenzová domácnost. Tab. 15 Struktura jednotlivých typů domácností v % podle počtu členů
| Bytové domácnosti | Hospodařící domácnosti | Cenzové domácnosti
1991 | 2001 | 1991 | 2001 | celkem | z toho úplné rodiny
1991 | 2001 | 1991 | 2001
Domácnosti celkem | 100,0 | 100,0 | 100,0 | 100,0 | 100,0 | 100,0 | 100,0 | 100,0
v tom počet členů: |  |  |  |  |  |  |  |
1 | 20,3 | 22,9 | 24,1 | 27,3 | 24,8 | 27,0 | x | x
2 | 23,4 | 24,8 | 25,5 | 26,6 | 26,2 | 27,8 | 30,6 | 32,3
3 | 18,6 | 18,9 | 19,2 | 19,2 | 19,1 | 19,7 | 25,2 | 26,5
4 | 24,2 | 21,6 | 22,9 | 20,1 | 22,4 | 19,7 | 33,1 | 31,8
5 | 9,0 | 7,5 | 6,6 | 5,3 | 6,2 | 4,8 | 9,2 | 7,8
6 a více | 4,5 | 4,3 | 1,7 | 1,5 | 1,3 | 1,0 | 1,9 | 1,6
Společné soužití 2 a více cenzových domácností se týkalo 10,7 % bytových domácností a 1,4 % hospodařících domácností. Zatímco u hospodařících domácností s 1 cenzovou domácností se jejich podíl proti roku 1991 zvýšil o 0,4 bodu, u 2 a více cenzových domácnosti se o stejný rozdíl snížil. Ve městech nad 5 tisíc obyvatel bydlelo společně v jednom bytě 8,3 % 2 a více cenzových domácností a společně hospodařilo 1,1 % takovýchto domácností. V ostatních obcích venkovského typu vzhledem k většímu zastoupení zástavby rodinnými domy byl podíl těchto soužití vyšší a činil 14,3 % 2 a více cenzových domácností a u společného hospodaření to bylo 1,8 %. Ze čtyř vybraných měst okresu byl nad okresní úrovní Jablunkov podílem 1,5 % se 2 a více cenzových domácností. Pod úrovní okresu svými podíly byla města Třinec a Frýdlant nad Ostravicí (1,1 %) a Frýdek-Místek (0,9 %). Průměrný počet členů hospodařících domácností byl nad úrovní okresu jako celku (2,81) u Jablunkova s 2,83 člena. Následovaly Třinec a Frýdlant nad Ostravicí s 2,48 a pak Frýdek-Místek s 2,39 člena v průměru na hospodařící domácnost. 3.2 Cenzové domácnosti Struktura cenzových domácností je znázorněna ve dvou grafech (v grafické části publikace). Jednou jako srovnání let 1970 až 2001 v okrese Frýdek-Místek a po druhé roku 2001 za okres a za Českou republiku. V prvém, dlouhodobém srovnání, se výrazně prosazuje demografická tendence postupující atomizace cenzových domácností. V roce 2001 v porovnání s rokem 1970 došlo v jejich počtu k těmto změnám: - cenzových domácností celkem přibylo 20 556, tj. 29,6 %, - z toho: - úplných rodin bylo více o 2 203, tj. o 4,3 %, z toho se závislými dětmi o 799, tj. o 3,1 %, - neúplných rodin bylo více o 5 760, tj. o 107,2 %, z toho se závislými dětmi o 4 279, tj. o 215, 9 %, - vícečlenných nerodinných domácností přibylo 474, tj. o 75,8 %, - domácností jednotlivců bylo více o 12 119, tj. o 99,7 %. Úplných rodin byly z celkového počtu v roce 1970 téměř tři čtvrtiny (73,9 %). Jejich počet v každém následujícím desetiletí klesal, až v roce 2001 se přiblížil ke třem pětinám (59,5 %). Z toho rychlejší degrese nastala u tohoto typu rodiny se závislými dětmi. Těch bylo v roce 2001 necelých třicet procent domácností. Neúplné rodiny se vyvíjely početně opačným směrem. Vyšší dynamika byla u tohoto typu v rodinách se závislými dětmi, a byla odrazem vysoké rozvodovosti, klesající porodnosti, nízké sňatečnosti a nemožnosti upřesnit v tomto souboru váhu nelegalizovaných soužití. Situace v roce 2001 byla oproti vykázaným údajům proto zřejmě méně dramatická. Cenzové rodinné domácnosti podle počtu závislých dětí v okrese Frýdek- -Místek v letech 1991 a 2001 dokumentuje stejnojmenný graf v grafické části publikace. Tab. 16 Základní údaje o cenzových domácnostech
| Cenzové domácnosti celkem | v tom | Průměrný počet členů cenzových domácností |
úplné rodiny | neúplné rodiny | vícečlenné nerodinné domácnosti | domácnosti jednotlivců |
bez závislých dětí | se závislými dětmi | bez závislých dětí | se závislými dětmi |
1970 | 69 451 | 25 208 | 26 089 | 3 390 | 1 982 | 625 | 12 157 | 2,88 |
v % | 100,0 | 36,3 | 37,6 | 4,9 | 2,9 | 0,9 | 17,5 | x |
1980 | 78 855 | 26 757 | 28 544 | 3 153 | 2 612 | 1 025 | 16 764 | 2,79 |
v % | 100,0 | 33,9 | 36,2 | 4,0 | 3,3 | 1,3 | 21,3 | x |
1991 | 86 083 | 24 017 | 32 686 | 3 476 | 4 270 | 277 | 21 357 | 2,63 |
v % | 100,0 | 27,9 | 38,0 | 4,0 | 5,0 | 0,3 | 24,8 | x |
2001 | 90 007 | 26 612 | 26 888 | 4 871 | 6 261 | 1 099 | 24 276 | 2,51 |
v % | 100,0 | 29,6 | 29,9 | 5,4 | 7,0 | 1,2 | 27,0 | x |
Přírůstek (úbytek) |  |  |  |  |  |  |  |  |
v období |  |  |  |  |  |  |  |  |
1991 - 2001 | 3 924 | 2 595 | -5 798 | 1 395 | 1 991 | 822 | 2 919 | -0,12 |
v % | 4,6 | 10,8 | -17,7 | 40,1 | 46,6 | 296,8 | 13,7 | x |
Domácnosti jednotlivců zaznamenaly v historicky krátkém časovém období přímo demografický boom. Vlivy působící na růst podílu sólo bydlení se dají zúžit na dva základní: prvním je změna stylu života, především u mužů svobodných a rozvedených mladšího a středního věku, a druhým zvyšování průměrného dožívaného věku, a tím nárůst podílu starších osamělých žen (hlavně vdov). Z celkového počtu 24 276 cenzových domácností jednotlivců bylo 57,0 % žen, z nich bylo 81,4 % nad 50 let věku. Podle rodinného stavu bylo v této věkové skupině 61,9 % ovdovělých, kombinace obou charakteristik se pak podílela ze 61,1 % na celkovém počtu osaměle žijících žen. U mužů jednotlivců se ovdovělí nad 50 let věku podíleli na jejich celkovém počtu jen ze 14,6 %. Naopak výrazně převažovali ve věku 15 až 49 let podílem z jejich celku 58,1 %, z nich bylo 47,6 % svobodných a 34,3 % rozvedených. Z celkového počtu osamělé žijících mužů bylo 47,6 % svobodných a rozvedených ve věku 15 až 49 let. V roce 2001 z celkového počtu cenzových domácností byla téměř každá čtvrtá domácností jednotlivců. Z nich více než tři čtvrtiny (76,9 %) bydlely samostatně. Z celkového počtu cenzových domácností bydlících v bytech bydlelo jednotlivců samostatně 20,4 %, jako spolubydlící 5,7 % a jako podnájemník 0,2 %. Ze sólo bydlících obývala většina menší byty s menším počtem obytných místností. S jednou místností jich bylo 30,0 %, se dvěma 35,9 %, se třemi 23,8 % a se čtyřmi a více 10,3 %. V územním členění se projevil v roce 2001 rozdíl v typu osídlení. Souhrn za 6 měst nad pět tisíc obyvatel se podílel na celkovém počtu cenzových domácností u jednotlivců z 29,4 % a maximální byla tato hodnota u Frýdku-Místku s podílem 31,7 %. Ostatní obce jako celek měly nižší podíl, jen 23,5 % jednotlivců z celkového počtu cenzových domácností. Naopak bylo u těchto obcí vyšší zastoupení úplných rodin (64,3 %). U šesti velkých měst tvořily úplné rodiny 56,0 % z celkového počtu cenzových domácností. Z nich nejnižší byl tento ukazatel u Frýdku-Místku (52,8 %). Faktická manželství (druh a družka) deklarovalo ve sčítání lidu 2001 v okrese celkem 2 033 dvojic. Vztaženo k žijícím v manželství připadaly 4 dvojice na 100 osob ve svazku manželském. U obou pohlaví převládali rozvedení (muži 51,9 % a ženy 44,6 %) a svobodní (muži 39,2 % a ženy 29,7 %), u žen také ovdovělé (23,0 %). Nadpoloviční většinu v příslušných pětiletých věkových skupinách tvořili svobodní u mužů od 15 do 34 let, u žen od 15 do 29 let, rozvedení u mužů od 35 do 69 let, u žen od 30 do 54 let a ovdovělé ženy nad 60 let. V nesezdaném svazku žil také 41 ženatý muž a 44 vdané ženy. Z právního pohledu z kategorie „svobodných“ ve faktickém svazku žilo oboustranně svobodných 50,9 % mužů a 67,1 % žen. Ve srovnání s rokem 1991 poklesl počet osob žijících v manželství o 6,8 % a vzrostl u nesezdaných svazků o 36,4 %. V těchto faktických manželstvích se počet ovdovělých za srovnávané desetileté období příliš nezměnil (u mužů ubylo 14 vdovců, u žen přibylo 27 vdov), mírně vzrostl u rozvedených (o 17,6 % u mužů a 10,3 % u žen). Výrazný nárůst u těchto sňatkem nelegitimizovaných svazků se prosadil u svobodných. U mužů se jejich počet zvýšil o 369, tj. 1,9x (podíl v roce 1991 činil 28,6 % a stoupl na 39,2 % v roce 2001). Svobodných žen v nesezdaném soužití přibylo 407, tj. 3,07x (podíl za srovnávané období vzrostl z 13,2 % v roce 1991 na 29,7 % v roce 2001). U obou pohlaví se na tomto zvratu podílela hlavně věková skupina 20 až 29letých. 3.3 Vybavení bytových domácností V metodických vysvětlivkách je definováno pojetí vybavenosti trvale obydleného bytu ve sčítání lidu 2001. Ekonomicko-sociální podmínky jednotlivých typů domácností se odrážejí v odlišnostech jejich bytové vybavenosti. Zjištěné údaje nutno považovat za nižší než skutečně, protože část domácností tyto informace ve sčítání lidu neuvedla. Rovněž se nezjišťoval počet těchto předmětů (s výjimkou 2 a více osobních automobilů) a jejich časová opotřebovanost. Tab. 17 Vybavení bytových domácností ve městech a v ostatních obcích
| Podíl domácností v % vybavených |
osobním automobilem | telefonem | možností užívat rekreační objekt | osobním počítačem |
celkem | z toho 2 a více | pevnou linkou | pouze mobilním | pevnou linkou i mobilním | celkem | z toho s připojením na internet |
Celkem | 50,8 | 6,2 | 41,6 | 12,8 | 18,7 | 12,2 | 13,6 | 5,5 |
v tom města: |  |  |  |  |  |  |  |  |
Frýdek Místek | 46,2 | 4,5 | 41,1 | 13,0 | 21,2 | 17,2 | 13,7 | 5,6 |
Frýdlant nad Ostravicí | 50,9 | 6,3 | 45,3 | 11,4 | 21,0 | 15,0 | 14,7 | 6,2 |
Jablunkov | 45,0 | 3,5 | 40,0 | 13,4 | 13,4 | 9,3 | 11,4 | 3,7 |
Třinec | 42,8 | 4,1 | 43,8 | 12,4 | 17,9 | 13,2 | 12,9 | 5,0 |
ostatní obce | 57,2 | 8,3 | 40,8 | 12,9 | 17,5 | 8,7 | 13,8 | 5,6 |
Rozdíly ve vybavenosti vybranými předměty dlouhodobé spotřeby byly k datu sčítání lidu 2001 vyšší zjištěnou úrovní podílů z bytových domácností se 2 a více cenzovými domácnostmi oproti jednocenzovým téměř u všech sledovaných druhů vybavenosti. Největší rozdíly byly u osobních automobilů a kombinace telefonů pevné linky a mobilní. Nepatrné rozdíly měly oba typy domácností v užívání osobního počítače, ve vybavenosti jedním typem telefonního spojení pevnou linkou nebo mobilní a také připojením na internet. Jednocenzové domácnosti ve srovnání s 2 a více cenzovými domácnostmi dosáhly vyššího podílu jen u možnosti užívat rekreační objekt. Podle počtu dětí měly všechny typy cenzových domácností v bytě podíl vybavenosti nad průměrnou celkovou úrovní. Nejvyšší podíly vybavenosti byly u domácností se 2 dětmi, a to u osobního automobilu, pevné linky i mobilní, dále osobního počítače včetně napojení na internet. Domácnosti s jedním dítětem dominovaly vybavením jen mobilním telefonem a také možností užívat rekreační objekt. U rodin se třemi dětmi byl nejvyšší podíl jen u vybavení pevnou linkou. Podle věku uživatele bytu vykázaly nejvyšší podíly vybavenosti bytové domácnosti ve věkové skupině 40 až 49 let, následované 50 až 59 lety. Pod průměrnou celkovou úrovní byla s nejnižšími podíly vybavenosti skupina s uživateli bytu nad 60 let (s výjimkou vysokého podílu telefonů s pevnou linkou). O něco vyšší vybavenost, ale rovněž pod průměrem bytových domácností jako celku, a to i u osobních počítačů a připojení na internet byla s uživateli bytu pod 29 let (s výjimkou maximálního podílu u mobilních telefonů). Podle osídlení je nad průměrem okresu jako celku vybavenost bytových domácností u ostatních obcí ve srovnání se čtyřmi velkými městy. Nutnost komunikace dopravní a spojové větší než u městského obyvatelstva se potvrdily ve vybavenosti osobním automobilem a počítačem u venkovského osídlení. Dokumentují to výsledky sčítání lidu 2001, kde nadpoloviční většina bytových domácností u ostatních obcí byla vybavena osobním automobilem. Z toho v domácnostech u všech velikostních skupin obcí do pěti tisíc obyvatel byla téměř 1,5x vyšší vybavenost 2 a více vozidly oproti průměru okresu. Telefonem s pevnou linkou byl ze čtyř největších měst největší podíl domácností vybaven u Frýdlantu nad Ostravicí. Totéž platilo v případě osobního počítače včetně napojení na internet, pouze mobilním telefonem bylo vybaveno více domácností v Jablunkově a kombinací obou pak Frýdek-Místek. V tomto městě byl také nejvyšší podíl bytových domácností majících možnost užívat rekreační objekt, následovala města Frýdlant nad Ostravicí a Třinec. 4. Domy a byty 4.1 Vývoj domovního fondu Sčítání domů a bytů umožňuje v desetiletých cyklech generální inventarizaci počtu a stavu objektů souvisejících s bydlením, které se nacházejí na příslušném území. V roce 2001 bylo takto zjištěno celkem 43 878 domů, v tom 38 304 trvale obydlené a 5 574 neobydlené. Dlouhodobý vývoj u kategorie trvale obydlené domy je zachycen ve dvou grafech (v grafické části publikace) pod tímto názvem - v prvém v letech 1970 až 2001 v okrese a okresním městě, ve druhém v okrese v letech 1991 a 2001. V období 1970 až 2001 přibyly 3 464 trvale obydlené domy, tj. nárůst o 9,9 %, přičemž nejvyšší přírůstek byl u rodinných domů (3 308, tj. nárůst o 10,5 %). Za toto období ubyly 232 ostatní domy, tj. úbytek o 34,1 %. Nejmenší přírůstky domů ve sledovaném období byly mezi lety 1991 a 1980, kdy došlo k nárůstu jen u rodinných domů (o 2,5 % proti roku 1980), u dalších druhů - bytových domů byl v tomtéž období zaznamenán pokles (o 7,4 %) a u ostatních domů pak pokles o 48,9 %. K opětovnému nárůstu došlo mezi lety 1991 a 2001. Na celkovém přírůstku trvale obydlených domů se podle jejich druhů podílely hlavně rodinné domy, ale také přírůstkem 167 i ostatní domy. Ubylo domů bytových. Tab. 18 Základní údaje o domovním fondu
| Trvale obydlené domy | Trvale obydlené byty | Průměrný počet bytů |
celkem | z toho |  | celkem | z toho v domech 1) | na 1 trvale obydlený dům | z toho na 1 dům |
rodinné domy | bytové domy | rodinných | bytových | rodinný | bytový |
1. 3. 1961 | 31 760 | 28 936 | 1 837 | 53 659 | 42 669 | 11 513 | 1,69 | 1,47 | 6,27 |
1. 12. 1970 | 34 840 | 31 425 | 2 734 | 62 584 | 39 133 | 22 631 | 1,80 | 1,25 | 8,28 |
1. 11. 1980 | 36 584 | 32 488 | 3 544 | 70 663 | 39 700 | 30 293 | 1,93 | 1,22 | 8,55 |
3. 3. 1991 | 36 852 | 33 287 | 3 283 | 77 001 | 40 444 | 36 227 | 2,09 | 1,22 | 11,03 |
1. 3. 2001 | 38 304 | 34 733 | 3 122 | 79 383 | 42 740 | 36 174 | 2,07 | 1,23 | 11,59 |
Přírůstek (úbytek) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
v období |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
1980 - 1991 | 268 | 799 | -261 | 6 338 | 744 | 5 934 | 0,16 | - | 2,48 |
v % | 0,7 | 2,5 | -7,4 | 9,0 | 1,9 | 19,6 | x | x | x |
1991 - 2001 | 1 452 | 1 446 | -161 | 2 382 | 2 296 | -53 | -0,02 | 0,01 | 0,56 |
v % | 3,9 | 4,3 | -4,9 | 3,1 | 5,7 | -0,1 | x | x | x |
1) v roce 1961 jsou trvale obydlené byty v domech rodinných i bytových nepřepočtené Podle obcí narostl obydlený domovní fond za období let 2001 a 1970 ve městech významně u Třince (o 798 domů, tj. o 22,7 %), Frýdku-Místku (o 267, tj. o 6,2 %) a Šenova (o 220, tj. o 19,1 %). Z ostatních obcí to byla Bystřice (o 194), Vendryně (o 187) a Krmelín (o 153 domů). Naopak výrazný úbytek trvale obydlených domů nastal u obcí s velkou možností rekreace. Patří k nim Morávka (o 188, tj. 38,1 %), Staré Hamry (o 112, tj. 41,6 %), Krásná (o 109, tj. 38,0 %), Kunčice pod Ondřejníkem (o 42, tj. 7,1 %) a Čeladná (o 42, tj. 7,6 %). Obdobný vývoj byl ve srovnání let 2001 a 1991. Z celkového počtu 5 574 neobydlených domů bylo 97,1 % rodinných, 0,4 % bytových a 2,5 % ostatních domů. Dle výše podílu celkové neobydlenosti domů byly důvody následující: - slouží k rekreaci: rodinné domy 45,1 %; - jiný důvod včetně nezjištěno: rodinné domy 14,9 %, bytové domy 21,7 % a ostatní 44,9 %; - nezpůsobilý k bydlení: rodinné domy 14,4 %, bytové domy 60,9 % a ostatní 13,8 %; - dům obydlen přechodně: rodinné domy 12,0 %, bytové domy 8,7 % a ostatní 33,3 %; - přestavba domu: rodinné domy 6,3 %, bytové i ostatní domy 4,3 %. Ze zbývajících početně málo se vyskytujících důvodů neobydlenosti domů to byly ještě změna uživatele, dosud neobydlen po kolaudaci a pozůstalostní nebo soudní řízení. Relativně vyšší podíly neobydlených domů v roce 2001 z celkového počtu domů byly u obcí Staré Hamry (80,3 %), Morávka (70,5%), Krásná (57,9 %), Malenovice (51,8 %), Žermanice (39,1 %) a Bílá (37,8 %). V těchto případech jde o více než ze tří čtvrtin o neobydlené domy z důvodu - slouží k rekreaci. 4.2 Charakteristika trvale obydlených domů Podle vlastnictví trvale obydlených domů byly v okrese v roce 2001 dominantní skupinou vlastníků soukromé fyzické osoby s podílem 89,6 %. Na druhém místě byla kombinace vlastníků se 3,0 % a následovala jiná právnická osoba se 2,7 %. Teprve čtvrtým v pořadí z trvale obydlených domů byly obec a stát a stavební bytové družstvo se stejným podílem 2,1 %. Podle druhu domů u převažujících rodinných domků patřilo 98,1 % z nich soukromým fyzickým osobám. U domů bytových vlastnila 28,8 % kombinace vlastníků, dále stavební bytové družstvo 24,8 %, jiná právnická osoba pak 22,9 % a čtvrtý nejvyšší podíl na bytových domech měla obec či stát (17,8 %). U významově menší skupiny ostatních domů byly hlavními vlastníky obec a stát (34,1 %), následovaly jiné právnické osoby (28,3 %) a soukromé fyzické osoby (26,7 %). Podle období výstavby se zjistilo ve sčítání lidu 2001, že z celkového počtu trvale obydlených domů bylo postaveno (rekonstruováno) nejvíce (54,9 %) v letech 1946 až 1980. Nad tímto průměrem za celý okres byla města Jablunkov (60,9 %), Třinec (59,4 %) a Frýdek-Místek (56,9 %). Podíl domovního fondu nejstaršího, tedy do roku 1919, činil 7,3 % a nejmladšího, z let 1991 až 2001, dosáhl 10,8 %. Vyšší podíl nad průměrem okresu u výstavby z nejnovějšího období byl u ostatních obcí (11,4 %) a ze čtyř největších měst u Frýdlantu nad Ostravicí (12,8 %) a Jablunkova (11,0 %). Ostatní obce patřily ve srovnání s okresem k nadprůměrným svým podílem nejstarší zástavby trvale obydlených domů (7,9 %). Průměrné stáří tohoto domovního fondu bylo v roce 2001 za okres 39,3 let, což je o 3,4 roku nižší než propočet před 10 lety. Z vybraných měst byl tento ukazatel nejnižší u Frýdlantu nad Ostravicí (37,0 let, v roce 1991 to bylo 37,9 roku) a naopak nejvyšší u Třince (39,5 let, v roce 1991 to bylo 40,6 roku). Obdobná věková struktura jako za celkový domovní fond byla u rodinných domů. Nejčetnější byly domy z let 1946 až 1980 s podílem 53,9 %, u nejstarší zástavby činil podíl 7,6 % a podíl nejmladších rodinných domů činil 11,4 %. Odlišný vývoj se promítl do věkové struktury bytových domů. Zde dominovala opět výstavba z let 1946 až 1980, a to 69,2 %, ale velmi malé podíly připadaly na období výstavby nejstarší (3,1 %) a poslední z let 1991 až 2001 (jen 3,2 %). Průměrné stáří trvale obydlených domů bylo u rodinných 39,3 % a u bytových 38,1 roků. Z vybraných měst byla relace vyššího průměrného stáří domovního fondu jako za okres, tj. vyšší u rodinných oproti bytovým, u Frýdku- -Místku, Frýdlantu nad Ostravicí a Jablunkova a obrácemě vyšlo toto srovnání u města Třince. Podle velikosti dosáhl průměrného počtu bytů na 1 trvale obydlený dům v roce 2001 za domy celkem 2,07 bytové jednotky (v roce 1991 to bylo 2,09 bytu). Za srovnávané období se přesto tento průměrný počet bytů zvýšil u všech tří druhů domů. U rodinných na 1,23 (z 1,22 v roce 1991), u bytových na 11,59 (z 11,03 v roce 1991) a u ostatních na 11,59 (z 11,03 v roce 1991). Podle materiálu nosných zdí domů bylo v roce 2001 potvrzeno, že více než ze tří čtvrtin byl v okrese domovní fond postaven z tradičních materiálů - cihel, tvárnic a cihlových bloků (77,4 %). U rodinných domů činil tento podíl 80,3 % a u bytových 47,9 %. Druhým významným stavebním materiálem nosných zdí obytných domů byl kámen a cihly. U domovního fondu celkem měly zastoupení 11,6 %, u rodinných domů 12,4 %. Větší podíl byl také u stěnových panelů - za domy celkem 4,3 %, u bytových domů však podíl činí 46,4 %. Velmi malý podíl podle tohoto ukazatele se prokázal u materiálu dřeva - u domů celkem 2,9 %, přičemž rozdíl mezi rodinnými a bytovými domy je značný (3,1% k 0,1 %). Tab. 19 Charakteristika a technické vybavení trvale obydlených domů ve městech a v ostatních obcích
| Podíl domů v % | Průměrné stáří trvale obydlených domů | Podíl trvale obydlených domů v % s vybavením |
postavených ze stěnových panelů | s 1 - 2 nadzemními podlažími | plynem | vodovodem | připojením na veřejnou kanalizační síť | ústředním, dálkovým topením |
Celkem | 4,3 | 92,2 | 39,3 | 60,5 | 98,6 | 27,1 | 87,5 |
v tom města: |  |  |  |  |  |  |  |
Frýdek-Místek | 18,0 | 71,9 | 39,1 | 73,2 | 99,1 | 64,3 | 86,3 |
Frýdlant nad Ostravicí | 4,3 | 89,2 | 37,0 | 56,5 | 98,4 | 33,2 | 86,4 |
Jablunkov | 4,6 | 90,6 | 38,9 | 46,0 | 99,1 | 39,0 | 89,7 |
Třinec | 10,6 | 83,9 | 39,6 | 68,2 | 99,3 | 41,7 | 87,0 |
ostatní obce | 1,0 | 97,2 | . | 57,8 | 98,4 | 17,7 | 87,8 |
Podle technického vybavení domů došlo v roce 2001 ve srovnání s rokem 1991 k opětnému zvýšení kvalitativních parametrů domovní vybavenosti. Téměř všechny domy byly vybaveny vodovodem (98,6 %), více než šest z deseti mělo zaveden plyn (60,5 %), více jak čtvrtina byla připojena na veřejnou kanalizační síť (27,1 %) a 87,5 % bylo s ústředním topením. Razantní zvýšení nastalo především v plynofikaci (v roce 1991 činila 16,4 % a v roce 1980 to bylo 12,8 %). Bylo to umožněno celospolečenským zájmem na zkvalitnění životního prostředí a ekonomickým směrováním investic do této oblasti. Plynofikace probíhala především v ostatních obcích, kde došlo k nárůstu podílu z 2,5 % v roce 1980 na 4,1 % v roce 1991 a v roce 2001 tento podíl dosáhl 57,8 % plynofikovaných domů. Významně stoupl podíl vybavení ústředním topením (v roce 1980 to bylo 64,5 % a v roce 1991 pak 68,6 %) a také zapojení na veřejnou kanalizaci (v roce 1980 to bylo 20,9 % a v roce 1991 činil podíl 21,6 %). Z vybraných měst v roce 2001 byla nad průměrnou úrovní okresu vybavenost trvale obydlených domů plynem ve Frýdku-Místku a Třinci, u ústředního topení pak jen u Jablunkova. U plynofikace domovního fondu byl v roce 2001 oproti roku 1991 nejvyšší přírůstek podílu vybavenosti u Jablunkova (v roce 1991 bez plynofikace a 44,4 % v roce 2001) a Třince (ze 32,0 % na 66,2 %). Relativně menší nárůst nastal v okrese i ostatních obcí u připojování trvale obydlených domů na veřejnou kanalizaci. Z měst se výrazněji zvýšil tento podíl u Jablunkova (z 25,0 % na 39,0 %) a u Třince (z 30,9 % na 41,7 %). 4.3 Vývoj bytového fondu V roce 2001 v okrese z celkového počtu 88 297 bytů bylo trvale obydleno 79 383, tj. 89,9 %. V dlouhodobém srovnání přibývalo bytového fondu v okrese nejvíce v šedesátých a sedmdesátých letech minulého století, což dokumentuje z období posledních třiceti let polovina přírůstku bytů na desetiletí mezi roky 1970 až 1980. Celkově narostl bytový fond o 16 799 trvale obydlených bytů, z toho v období 1970 až 1980 o 8 079 bytů. Rozhodující přírůstek bytů byl v bytových domech, za období třiceti let to byly 13 543 byty, z toho 7 662 byty byly postaveny mezi roky 1970 až 1980. Po tomto období pokračoval ještě přírůstek bytů především u bytových domů, ale již volnějším tempem. Dynamika růstu bytů v bytových domech se snížila ze 133,9 % (1980 k 1970) na 119,6 % (1991 k 1980). Za léta 1991 až 2001 došlo sice k přírůstku bytového fondu o 2 382 bytů (o 3,1 %), ale přírůstek byl strukturován v opačných tendencích, než v létech předchozích. Přibylo 2 296 bytů v rodinných domcích (5,7 %), naopak ubyly 53 byty v domech bytových (0,1 %). U neobydlených bytů ve stejném období oproti předcházejícím deseti letům přibylo 2 865 bytů (47,7 %). Tento nárůst neobydlených bytů ze 67,5 % vznikl v trvale obydlených domech, což je také opačný jev, než byl zaznamenán v předchozích obdobích mezi jednotlivými sčítáními, kdy většina neobydlených bytů byla v domech neobydlených (v roce 1991 činil tento podíl 80,6 %). Podle obcí v roce 2001 ve srovnání s rokem 1991 se počet trvale obydlených bytů zvýšil absolutně nejvíce u měst Frýdlant nad Ostravicí (o 305 bytů), Třinec (o 115) a Šenov (o 105), z ostatních obcí to byl Paskov (o 106), Vendryně (o 93) a Baška (o 90). U deseti obcí byl zjištěn úbytek trvale obydlených bytů, z toho u pěti šlo o úbytek do deseti trvale obydlených bytů a u zbývajících pěti řádově o desítky - Smilovice, Staré Město, Bílá, Staré Hamry a Písečná. V relativním pohledu za srovnávané období narostl bytový fond o více než 20 % u obcí Soběšovice, Malenovice, Bocanovice a Kaňovice. Situace ve srovnání s vývojem let 1991 k 1980 se podstatně změnila. Přestože v tomto desetiletí přírůstek bytového fondu činil 6 338 trvale obydlených bytů, nastal úbytek bytového fondu u 37 obcí a z celkového přírůstku trvale obydlených bytů byl z 95,4 % zaznamenán jen u čtyř měst - Frýdek-Místek (o 4 337), Třinec (o 1 240), Frýdlant nad Ostravicí (o 268) a Jablunkov (o 199). Novou výstavbou (podle statistiky stavebnictví) bylo v okrese za léta 1991 až 2000 dokončeno 4 692 bytů. Jaké byly celkové úbytky bytového fondu není přesně zjistitelné. Český statistický úřad koncem roku 2001 uskutečnil ve všech okresech výběrové šetření o pohybu bytového fondu. Cílem bylo objasnit vlivy působící na zjištěný stav. Jako obecně platné příčiny diference v bytovém fondu mezi sčítáními lidu a reálnou evidencí lze shrnout : a) Odlišné (nesprávné) sečtení - byty sečtené jako objekty individuální rekreace. Tato příčina rozdílů, - „navíc“ sečtených je skupina domů a bytů zahrnutých obecními úřady do „Soupisu objektů individuální rekreace“, a to přesto, že nebyly vyčleněny z bytového fondu. Objekty zařazené do tohoto soupisu nepodléhaly sčítání. Do soupisů měly být zahrnuty rekreační chaty a domky (dle stavebního zákona s evidenčními čísly) a vyčleněné rekreační chalupy ve vlastnictví fyzických osob. b) Byty vrácené bytovým účelům. V roce 1991 neměly být předmětem sčítání. Podle tehdy platných předpisů byly vyčleněny z bytového fondu. Po roce 1991 již nepokračovalo toto vyčleňování a naopak domy byly přečíslovány na čísla popisná. Tyto domy ve sčítání lidu 2001 byly většinou sečteny jako rekreační chalupy s neobydlenými byty. c) Druhé byty v rodinných domcích - rozdílná deklarace počtu bytů. Významné rozdíly oproti roku 1991 se projevily v počtu bytů u rodinných domků. Aniž došlo ke stavebním úpravám, byly v dříve jednobytových domcích deklarovány prohlášením zde bydlících osob byty dva. d) Ostatní příčiny přírůstku bytů Patří sem přestavby svobodáren a ubytoven nebo restituovaných domů na byty, ale nenahlášené stavebním úřadům. A také již sečtené dosud nezkolaudované byty. Neobydlené byty podle důvodu neobydlenosti v okrese Frýdek-Místek jsou znázorněny ve stejnojmenném grafu (v grafické části publikace). V roce 2001 se v okrese neobydlené byty podílely na celkovém bytovém fondu 10,1 %, což je pod průměrnou úrovní za Českou republiku (12,3 %). V okrese z celkového počtu 8 914 neobydlených bytů bylo 6 748, tj. tři čtvrtiny (75,7 %) v domech rodinných (přitom podíl tvale obydlených bytů v rodinných domech na celkem trvale obydlených činil 53,8 %). Na domy bytové připadlo 1 958 neobydlených bytů (tj. 22,0 % z celkového počtu) a zbývajících 208, tj. 2,3 % na ostatní. Neobydlený byt znamená, že v něm není žádná osoba hlášena k trvalému pobytu. Celkový počet neobydlených bytů nelze ztotožnit s bytovou kapacitou volnou k nastěhování. Dokládají to odůvodnění neobydlenosti bytů. Nejčastější byl důvod používání k rekreaci (28,6 %), následovaly jiné důvody vč. nezjištěného (22,0 %), byt obydlen přechodně (21,8 %) a nezanedbatelná je také nezpůsobilost k bydlení (11,7 %). Stejné pořadí důvodů bylo zjištěno i u rodinných domů s tím, že větším podílem převažoval důvod využívání k rekreaci (37,4 %), dále jiný důvod vč. nezjištěného (20,2 %) a téměř stejným podílem byt obydlen přechodně (13,9 %) a nezpůsobilý k bydlení (13,1 %). U bytových domů téměř z poloviny (48,0 %) převládal důvod byt obydlen přechodně, jedna čtvrtina bytů byla neobydlena z jiného vč. nezjištěného důvodu a necelá desetina bytů (8,6 %) byla neobydlena z důvodu změny uživatele. U ostatních domů byla polovina bytů (50,0 %) neobydlena z jiného důvodu vč. nezjištěno a z 31,7 % byl byt obydlen přechodně. Podle obcí byl podíl neobydlených bytů na trvale obydlených bytech více než třetinový u 7 obcí, u 42 obcí činil podíl neobydlených bytů sloužících k rekreaci na neobydlených bytech více než třetinu, nejvíce pak u obce Staré Hamry (93,9 %), Morávka (88,8 %), Krásná (84,9 %), Malenovice (82,0 %) a Žermanice (76,0 %). Naopak podíl bytů ve městech, které nejsou z hlediska sčítání trvale obydleny, ale přesto v nich někdo bydlí, tj. jsou přechodně obydlené, je velký. U města Frýdku-Místku činil tento podíl na neobydlených bytech celkem 40,8 % (609 bytů), Třince 29,1 % (256 bytů), Frýdlantu nad Ostravicí 29,5 % (135 bytů) a Vratimova 31,8 % (76 bytů). Tab. 20 Základní údaje o bytovém fondu
| Byty celkem | Trvale obydlené byty | Neobydlené byty | V trvale obydlených bytech |
celkem | v tom v domech | obytná plocha v tis. m2 | počet místností nad 8 m2 | bydlících obyvatel | cenzových domácností |
trvale obydlených | neobyd- lených |
1. 3. 19611) | . | 55 692 | . | . | . | 1 811 | 99 418 | 188 512 | 61 742 |
1. 12. 1970 | 64 477 | 62 584 | 1 893 | . | . | 2 490 | 143 505 | 200 608 | 69 216 |
1. 11. 1980 | 74 846 | 70 663 | 4 183 | 1 385 | 2798 | 3 172 | 187 662 | 218 909 | 78 474 |
3. 3. 1991 | 83 050 | 77 001 | 6 049 | 1 171 | 4 878 | 3 699 | 221 149 | 226 001 | 85 754 |
1. 3. 2001 | 88 297 | 79 383 | 8 914 | 3 105 | 5 809 | 4 117 | 229 948 | 223 327 | 88 637 |
Přírůstek (úbytek) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
v období |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
1980 - 1991 | 8 204 | 6 338 | 1 866 | -214 | 2 080 | 527 | 33 487 | 7 092 | 7 280 |
v % | 11,0 | 9,0 | 44,6 | -15,5 | 74,3 | 16,6 | 17,8 | 3,2 | 9,3 |
1991 - 2001 | 5 247 | 2 382 | 2 865 | 1 934 | 931 | 418 | 8 799 | -2 674 | 2 883 |
v % | 6,3 | 3,1 | 47,4 | 165,2 | 19,1 | 11,3 | 4,0 | -1,2 | 3,4 |
1) data za rok 1961 nepřepočtená, tj.včetně obcí Nová Bělá, Proskovice, Stará Bělá a Výškovice 4.4 Charakteristika trvale obydlených bytů Bytový fond podle jednotlivých typů domů v okrese Frýdek-Místek v letech 1991 a 2001 je zachycen v grafu pod totožným pojmenováním (v grafické části publikace). Podle vlastníka domu v roce 2001 z trvale obydlených bytů byly v okrese nejvíce zastoupeny soukromá fyzická osoba (53,6 %), stavební bytové družstvo (15,2 %), kombinace vlastníků (11,8 %) a jiná právnická osoba (10,0 %). V převažujícím domovním typu - u bytů v rodinných domech (53,8 %) - byla rozhodujícím vlastníkem podílově z celkového počtu, tj. 97,9 % soukromá fyzická osoba, necelé jedno procento (0,8 %) připadalo na kombinaci vlastníků a jinou právnickou osobu (0,7 %). U bytových domů (45,6 %) nejvyšší podíl - třetinový - byl u stavebních bytových družstev, čtvrtinový pak u kombinace vlastníků a pětinový u jiné právnické osoby. Poté následoval podíl obce, státu (18,4 %). Z ostatních domů (0,6 %) vlastnily obec, stát 39,2 %, jiná právnická osoba 28,6 % a soukromá fyzická osoba 26,2 % z tohoto bytového fondu. Podle období výstavby domu bylo v roce 2001 v okrese přes čtyřicet procent (41,9 %) z celkového počtu trvale obydlených bytů postaveno v letech 1946 až 1970. Přibližně každý dvacátý první byl stavěn nebo rekonstruován v letech 1971 až 1980, každý šestnáctý v období 1981 až 1990. Z nejnovější výstavby let 1991 až 2001 pochází 6 167 bytů, což nepokrylo ani úbytek nejstaršího bytového fondu. Ten v domech z výstavby do roku 1945 dosáhl v roce 2001 v porovnání s rokem 1991 počtu 9 217 bytů. Podíl z celkového počtu trvale obydlených bytů této nejstarší zástavby (vč. nezjištěno) se snížil z 25,8 % roku 1991 na 13,6 % v roce 2001. Z měst a obcí měla v roce 2001 většina svého bytového fondu z výstavby (respektive rekonstrukce) po roce 1945. Z nejnovější výstavby let 1991 až 2001 jsou podíly z bytového fondu nad úrovní okresu (7,8 %) z měst u Frýdlantu nad Ostravicí (14,4 %), Šenova (12,2 %) a Brušperku (10,3 %) a také u ostatních obcí jako celku. Největší podíly nové výstavby zaznamenaly obce Soběšovice (18,7 %), Malenovice (18,2 %), Vělopolí (16,4 %), Třanovice (16,2 %) a Palkovice (16,2 %). Jen u 8 obcí nebyl dosažen okresní podíl (Raškovice, Žabeň, Pazderna, Horní Lomná, Staré Hamry, Hrčava, Pražmo a Bílá), nedosáhly jej ani 4 města (Jablunkov, Vratimov, Frýdek-Místek a Třinec). Tab. 21 Struktura trvale obydlených bytů podle stáří domu v % ve městech a ostatních obcích
| Trvale obydlené byty celkem | Podíl bytů v % s obdobím výstavby (rekonstrukce) domu |
do roku 1919 | 1920 - 1945 | 1946 - 1980 | 1981 - 1990 | 1991 - 2001 |
Celkem | 79 383 | 4,7 | 8,9 | 62,7 | 16,0 | 7,8 |
v tom města: |  |  |  |  |  |  |
Frýdek-Místek | 23 108 | 1,8 | 6,3 | 65,6 | 21,6 | 4,7 |
Frýdlant nad Ostravicí | 3 500 | 3,9 | 8,2 | 56,2 | 17,3 | 14,4 |
Jablunkov | 1 879 | 4,7 | 6,5 | 58,5 | 23,4 | 6,8 |
Třinec | 14 354 | 3,3 | 8,1 | 73,9 | 11,3 | 3,3 |
ostatní obce | 36 542 | 7,1 | 11,0 | 57,2 | 13,8 | 10,9 |
Podle právního důvodu užívání bytu v roce 2001 tvořily necelou polovinu z celkového počtu trvale obydlených bytů bytové jednotky ve vlastním domě (44,4 %). Bylo to ovlivněno velkým váhovým podílem rozhodujícího druhu - rodinných domů. Jejich bytový fond se skládal z 82,1 % z bytů ve vlastním domě a ze 13,5 % ostatní bezplatné užívání. Nájemní byty měly druhý největší podíl, tj. 20,1 %. Na tomto podílu se z velké části podílely byty v bytových domech. Jejich bytový fond se skládal ze 41,3 % z bytů nájemních, ze třetiny byl ve vlastnictví stavebních bytových družstev (34,2 %) a pětina bytů byla v osobním vlastnictví (22,5 %). U počtem i podílem nejmenšího druhu - ostatních domů, převládaly byty nájemní (56,7 %). Ze čtyř vybraných měst okresu byly nad jeho průměrnou úrovní podílem na vlastním bytovém fondu u právního důvodu užívání bytů: - byt v osobním vlastnictví u města Frýdek-Místek (28,6 %); - nájemního: Frýdek-Místek (27,2 %) a Třinec (42,7 %); - člena stavebního bytového družstva: Frýdek-Místek (27,2 %), Frýdlant n. O. (32,9 %), Jablunkov (25,1 %) a Třinec (24,6 %); - ostatní bezplatné užívání u města Jablunkov (8,1 %). Tab. 22 Charakteristika trvale obydlených bytů a úrovně bydlení ve městech a ostatních obcích
| Obytná plocha v m2 na 1 byt | Obytných místností nad 8 m2 na 1 byt | Obytná plocha v m2 na 1 osobu | Počet osob na 1 obytnou místnost (nad 8m2) |
1991 | 2001 | 1991 | 2001 | 1991 | 2001 | 1991 | 2001 |
Celkem | 48,0 | 52,1 | 2,90 | 2,91 | 16,4 | 18,4 | 1,00 | 0,97 |
v tom města: |  |  |  |  |  |  |  |  |
Frýdek-Místek | 41,0 | 43,0 | 2,51 | 2,51 | 14,9 | 16,5 | 1,10 | 1,04 |
Frýdlant nad Ostravicí | 51,4 | 53,1 | 3,06 | 2,94 | 17,4 | 19,6 | 0,97 | 0,92 |
Jablunkov | 52,1 | 52,1 | 3,17 | 3,02 | 15,6 | 16,8 | 1,05 | 1,03 |
Třinec | 44,4 | 45,3 | 2,64 | 2,59 | 15,5 | 16,9 | 1,08 | 1,04 |
ostatní obce | 54,3 | 60,1 | 3,21 | 3,26 | 17,8 | 20,0 | 0,95 | 0,92 |
Podle velikosti obytné plochy bytů v roce 2001 ve srovnání s rokem 1991 v okrese došlo u trvale obydlených bytů celkem k jejímu zvýšení. Celková plocha vzrostla o 11,7 %, a z toho obytná o 11,3 %. Bylo to docíleno jednak kvantitativním nárůstem počtu bytů (o 2 382, tj. o 3,1 %), ale také zvýšením plošné výměry na 1 byt, a to u celkové o 6,5 m2 a obytné o 4,1 m2. Na dynamice těchto ukazatelů se především podílely byty v rodinných domcích - nárůstem u plochy celkové o 10,6 m2 a u obytné o 6,3 m2. U bytových domů došlo jen k mírnému růstu, u plochy obytné o 0,9 m2 a celkové také o 0,9 m2. U bytů v ostatních domech bylo zaznamenáno rovněž zvýšení, a to u celkové plochy o 5,8 m2 a u obytné o 3,4 m2. V propočtu obytné plochy v m2 na 1 osobu se za srovnávané období tento ukazatel za okres zvýšil o 2,0 m2. V územním pohledu vzrostla obytná plocha v m2 na 1 byt u všech čtyř měst a její růst nad průměrem okresu byl u ostatních obcí jako celku. Obdobný vývoj se prosadil také v obytné ploše v m2 na 1 osobu. Vyšší přírůstek ve srovnání s okresem celkem nastal u Frýdlantu nad Ostravicí a ostatních obcí. Podle počtu obytných místností nad 8 m2 se za bytový fond stav porovnávaný v roce 2001 k 1991 téměř nezměnil. U všech územních celků došlo za srovnávané období ke snížení počtu osob na 1 obytnou místnost nad 8 m2. Podle technického vybavení se v roce 2001 ve srovnání s rokem 1991 v okrese podstatně zvýšil podíl trvale obydlených bytů plynofikovaných, s ústředním vytápěním a s napojením na kanalizaci. Vybavenost vodovodem, koupelnou a splachovacím záchodem byla již v roce 1991 vysoká. Přesto také dále v roce 2001 vzrostla, ale s mírnější dynamikou. Za úhrn trvale obydlených bytů činila vybavenost (v závorce rok 1991): - plyn zaveden do bytu 69,1 %, (43,7 %); - vodovod v bytě 98,8 %, (98,3 %); - přípojka na kanalizační síť 54,6 %, (51,2 %); - ústřední topení 87,8 %, (79,1 %); - koupelna, sprchový kout 96,4 %, (92,0 %); - záchod splachovací, vlastní 95,0 % (90,2 %). Obecně měly bytové domy lepší vybavenost bytů, ale celkově nebyly mezi nimi a rodinnými domy významné rozdíly u vybavení vodovody, ústředním topením, koupelnou a splachovacím záchodem vlastním. Podílem vybavenosti rodinné domy oproti bytovým relativně zaostávají u plynu zavedeného do bytu, připojením na kanalizaci a zajištěním teplé vody ze zdroje mimo dům. Struktura bytového fondu s převahou rodinných domů se projevila tím, že ostatní obce jako celek docílily podílově vybavenosti pod průměrem okresu. Ten zvyšují velká města, z nichž nejvyšší vybavenost bytů v šesti technických parametrech byla zjištěna v roce 2001 u okresního města Frýdek-Místek. Tab. 23 Technické vybavení trvale obydlených bytů ve městech a v ostatních obcích
| Podíl trvale obydlených bytů s vybavením v % |
plyn zaveden do bytu | vodovod v bytě | ústřední, etážové topení | vlastní koupelna, sprchový kout | vlastní splachovací záchod v bytě | teplá voda |
Celkem | 69,1 | 98,8 | 90,7 | 96,0 | 93,5 | 28,3 |
v tom města: |  |  |  |  |  |  |
Frýdek-Místek | 84,3 | 99,7 | 94,4 | 98,5 | 98,4 | 72,4 |
Frýdlant nad Ostravicí | 69,7 | 98,8 | 91,2 | 97,4 | 96,5 | 17,8 |
Jablunkov | 42,8 | 99,3 | 93,2 | 96,8 | 92,9 | 23,2 |
Třinec | 79,5 | 98,3 | 90,9 | 95,1 | 93,5 | 25,9 |
ostatní obce | 56,7 | 98,4 | 88,0 | 94,6 | 90,0 | 2,7 |
Byty podle kategorie a velikosti v okrese Frýdek-Místek - jsou znázorněny ve stejnojmenném grafu (v grafické části publikace). Růst technické vybavenosti trvale obydlených bytů v okrese se odrazil zvýšením podílu jejich nejvyšší kategorie. Zastoupení I. kategorie v roce 2001 dosáhlo 90,8 % (v roce 1991 to bylo 82,6 %). Zbývající tři nižší kategorie bytů za srovnávané období podílově poklesly. Obdobný vývoj se projevil u všech kategorií bytového fondu i podle typů domů. Z toho nejvyšší kvalitativní skok nastal růstem podílu I. kategorie u bytů v ostatních domech ze 68,8 % v roce 1991 na 82,1 % v roce 2001. Také u bytů v rodinných domech podstatně vzrostl podíl I. kategorie ze 75,4 % v roce 1991 na 86,8 % v roce 2001. Téměř zanedbatelný byl v bytovém fondu v roce 2001 podíl IV. kategorie (1,6 %). Spolu s nezjištěnými tak byly v této nejnižší kategorii zařazeny přibližně 2 ze 100 trvale obydlených bytů. Ze čtyř vybraných měst bylo z trvale obydlených bytů zastoupení I. kategorie nad průměrem okresu jako celku u Frýdku-Místku (96,7 %), Frýdlantu nad Ostravicí (93,1 %) a Třince (91,6 %). Pod průměrnou okresní úrovní byl naopak tento ukazatel u Jablunkova (89,2 %). Ve spojitosti s tím bylo obrácené postavení u uvedených měst v podílu nejnižší IV. kategorie a nezjištěných v bytovém fondu, kromě města Třince, kde byl podíl oproti okresnímu průměru vyšší o 1,0 bod, tj. 2,6 %. 4.5 Úroveň bydlení Pro posouzení úrovně bydlení je nutno, kromě kvalitativního a kvantitativního růstu bytového fondu a jeho vybavení, brát v úvahu i samotného člověka, domácnosti, jichž je členem, soužití domácností v bytech apod. V roce 2001 v porovnání s rokem 1991 ubylo trvale bydlících osob o 0,3 %. Naproti tomu přibylo trvale obydlených bytů o 3,1 %, obytných místností nad 8 m2 o 4,0% a obytné plochy o 11,3 % V návaznosti na tento posun se tím kvalitativní úroveň bydlení charakterizovaná některými propočtovými ukazateli dále zlepšila. V dlouhodobém srovnání je tento vývoj dokumentován graficky v jednom ukazateli „Počet osob na 1 trvale obydlený byt v letech 1991 až 2001 v okrese Frýdek-Místek“ (v grafické části publikace). Podle druhu domů se u všech typů v roce 2001 oproti roku 1991 snížil počet osob na 1 trvale obydlený byt, za okres celkem z 2,94 na 2,81 osoby. K největšímu poklesu došlo u bytových domech, tj. z 2,75 na 2,55 osoby, u rodinných domů činilo snížení o 0,06 osoby. Počet osob na 1 obytnou místnost 8 m2 a větší se v bytech celkem nepatrně snížil (o 0,05 osoby), přičemž tento trend ovlivnil ve větší míře pokles v bytových domech (o 0,08 osoby). Standard bydlení vyjádřený plošnou výměrou v m2 na 1 byt i na 1 osobu se za srovnávané období nejvíce zlepšil u trvale obydlených bytů v rodinných domech, kde u jednoho bytu přibylo 6,32 m2 (obytná plocha bytu činila 63,3 m2) a na 1 osobu byl nárůst o 2,32 m2 (na 20,7 m2). Obdobný vývoj, ale s nižší dynamikou, nastal také u bytových domů, tj. u jednoho bytu přibylo 0,92 m2 (obytná plocha bytu činila 39,0 m2) a na 1 osobu byl nárůst o 1,42 m2 (na 15,3 m2). Počet cenzových domácností v roce 2001 vzrostl proti roku 1991 o 0,01 na 1,12 cenzové domácnosti na 1 byt. Podle právního důvodu užívání bytu zůstal na stejné úrovni tento ukazatel ve vlastním domě (1,18 cenzové domácnosti na 1 byt), mírně stoupl u nájemní formy z 1,06 v roce 1991 na 1,07 v roce 2001, na stejnou úroveň se dostal i u členů stavebních bytových družstev (z 1,05 na 1,07 cenzové domácnosti na 1 byt). V bytech s jednou nebo se dvěma a více cenzovými domácnostmi za srovnávané období roku 2001 oproti 1991 došlo k opačnému trendu, s 1 cenzovou domácností ke snížení počtu osob na 1 byt celkem (o 0,15 na 2,58 osoby v bytě), se 2 a více cenzovými domácnostmi k nárůstu (o 0,10 na 4,78 osoby v bytě). Obytná plocha v m2 na 1 byt i na 1 osobu stoupla u obou druhů domácností. V roce 2001 připadlo v okrese obytné plochy v průměru za bytové domácnosti celkem 18,4 m2 na 1 osobu, na 1 cenzovou domácnost 19,4 m2 a se 2 a více cenzovými domácnostmi 14,3 m2. Více než dvojnásobně byla nad průměrem okresu obytná plocha v m2 na 1 osobu u domácností jednotlivců, a to celkem, ale také v domech rodinných i bytových. Nadprůměrná obytná plocha na 1 osobu v m2 ve srovnání s bytovými domácnostmi celkem byla v roce 2001 v rodinných domech (20,7 m2), podprůměrná v bytových domech (15,3 m2). Okresní průměr převýšily domácností s 1 cenzovou domácností u úplných rodin bez závislých dětí, neúplných rodin a vícečlenných nerodinných domácností. Pod průměrnou úrovní byla v tomto ukazateli jednocenzová úplná rodina se závislými dětmi, a s výjimkou dvou jednotlivců v domácnosti také všechny typy 2 či 3 a více cenzových domácnosti. Průměru okresu jako celku v tomto měřítku nedosáhla města Frýdek-Místek (16,5 m2), Jablunkov (16,8 m2) a Třinec (16,9 m2). Je to v důsledku převažujícího druhu bytových domů, které mají oproti rodinným domům menší průměrnou obytnou plochu trvale obydleného bytu. Další z měst s jinou strukturou bytového fondu (Brušperk, Šenov, Frýdlant nad Ostravicí a Vratimov) vykázaly v roce 2001 tyto hodnoty obytné plochy v m2 nad úrovní okresu. U ostatních obcí byl tento ukazatel také nad okresním průměrem. Nejvyšší byl rozsah obytné plochy v m2 na osobu u Malenovic (24,3 m2), Žermanic (23,8 m2), Kaňovic (23,4 m2) a Soběšovic (22,6 m2). 4.6 Bydlení mimo byty a v zařízeních Definice trvale bydlících mimo byty, z toho v zařízeních, je uvedena v metodických vysvětlivkách. V roce 2001 byla zjištěna v okrese 3 491 osoba trvale bydlící mimo byt. Z nich bylo 1 300 v zařízeních a „jinde“ 2 191. Z této skupiny byla většina osob (1 626) započtena mimo byty, ale v domovním fondu. Mimo bytový fond byli sečteni 3 lidé v mobilním obydlí, 20 v nouzovém obydlí a 542 v rekreační chatě, chalupě. Podíl těchto osob mimo byty a zařízení činil 0,25 % z celkového počtu trvale bydlících, v roce 1991 byl podíl těchto osob 0,23 % (mobilní obydlí 1 osoba, nouzová obydlí 61 a 446 osob v rekreační chatě, chalupě). V zařízeních mimo byty v roce 2001 bylo 1 300 trvale bydlících ve svobodárnách, společných domovech a ubytovnách, což je o pětinu (22,2 %) více než před deseti lety. Mírně se v této skupině zvýšil počet trvale bydlících v domovech důchodců, ve kterých v roce 2001 bydlelo 796 osob oproti 758 v roce 1991. Nově byla specifikována v roce 2001 domovní kategorie - penziony pro důchodce. V nich bylo sečteno 99 osob, z nichž 8 bydlelo v bytech. Téměř trojnásobně se v okrese zvýšil počet osob trvale bydlících ve svobodárnách, společných domovech a ubytovnách, a to ze 35 osob v roce 1991 na 90 v roce 2001. Ještě větší nárůst, a to téměř devítinásobný, byl u počtu osob trvale bydlících v ostatních ubytovacích zařízeních (ze 14 osob v roce 1991 na 120 osob v roce 2001). Na tomto relativně vysokém růstu se v roce 2001 podílelo 43 trvale bydlících osob mimo byty v hotelech, motelech, penzionech a ubytovacích hostincích, 7 v turistických chatách, rekreačních a ubytovacích zařízeních a 17 osob v uprchlických resp. humanitárních střediscích. Za srovnávané období se rovněž výrazně zvýšil počet cenzových domácností bydlících mimo byty. V roce 2001 jich bylo 1 370, tj. 1,5 % z jejich celkového počtu. Před deseti lety činil tento podíl 0,4 %, když těchto domácností bylo jen 329. Podle složení převládaly domácnosti jednotlivců. Ze 195 v roce 1991 vzrostly na 887 v roce 2001 a podílely se na celkovém počtu tohoto typu domácností 3,7 %. Další relativně větší podíl tvořily ve své skupině v roce 2001 neúplné rodiny se závislými dětmi, a to 3,3 %. Minimální byl tento podíl u úplných rodin, a to jak bez, tak také se závislými dětmi (0,4 %). Podle obcí byly zjištěny nejvyšší počty osob bydlících mimo byty u Frýdku-Místku (1 557 osob), Třince (538 osob), Frýdlantu nad Ostravicí (329 osob), Komorní Lhotce (172 osoby), Ostravici (165 osob), Jablunkově (101 osoba), Brušperku (93 osoby) a Čeladné (83 osoby). Ve všech uvedených obcích to bylo ovlivněno především bydlením v zařízeních - ubytovnách, domovech důchodců, domovech a ústavech pro mládež, ústavech pro tělesné a mentálně postižené. Nad průměrnou úrovní okresu byly podíly těchto osob z celkového počtu obyvatel v 18 obcích okresu, nejvíce u obce Komorní Lhotka (15,7 %), Ostravice (7,1 %), Čeladná a Vyšní Lhoty (4,1 %), Frýdlant nad Ostravicí (3,4 %), Krásná (3,3 %), Malenovice (3,2 %), Morávka (2,9 %), Brušperk (2,6 %), Frýdek-Místek (2,5 %), Řeka a Staré Hamry (2,1 %), Bílá (2,0 %), Kunčice pod Ondřejníkem (1,9 %) a Lučina (1,8 %). U většiny vyjmenovaných obcí na bydlení mimo bytový fond měly vliv osoby trvale bydlící v rekreačních chatách a chalupách. Ve sčítání lidu 2001 nebyla zapsána žádná osoba trvale bydlící mimo byt u 24 obcí, u 6 obcí jen jedna osoba a u 4 obcí osoby dvě. Trvale bydlících v nouzových obydlích bylo sečteno jen 20. Údaje o bydlení mimo byty, zejména ve městech, jsou nižší než byla skutečnost, neboť nutno předpokládat, že nebyli podchyceni a započteni všichni bezdomovci, kteří na území okresu přebývali bez trvalého přístřešku. 5. Závěr Rozsáhlé množství informací shromážděné jednou za desetiletí sčítáním lidí, domů a bytů podává podrobný pohled na momentový i vývojový stav těchto lidských aktivit. Sčítací obvod jako výchozí územní jednotka umožňuje výsledky sčítání interpretovat ve skladebnosti za celé obce i jejich části, a za navazující celky státní správy (v roce 2001 okresy a kraje) a za celou Českou republiku. Taktéž i budoucí případné územní změny lze historicky zpětně přepočítat na nové uspořádání (např. od roku 2003 správní obvody obcí s rozšířenou působností - III. stupně). V okrese Frýdek-Místek se převratné změny v jeho ekonomice, vyvolané v závěru 20. století útlumem těžkého průmyslu, projevily komplexem problémových jevů, ale paradoxně také zlepšením v jiných oblastech. K nim patří zejména zásadní zlepšení životního prostředí. Negativním rysem okresu se stala vysoká a dlouholetá přetrvávající míra nezaměstnanosti. Jí lze také přisoudit v okrese další zesílení zhoršených demografických ukazatelů celostátního charakteru. Z nich nejvýraznější je snížení porodnosti, a s ním související procesy - úbytek obyvatelstva přirozený, migrační i celkový a jeho stárnutí posilováním starších nad 60 let oproti nejmladším do 15 let a pokles zaměstnaných z ekonomicky aktivních. Při přetrvávající vyšší rozvodovosti se prosazovala nová tendence nízké sňatečnosti a růst počtu nesezdaných partnerských svazků právně nelegitimizovaných. V mnohonárodnostním okrese vzrostl v roce 2001 na historicky dosud nejvyšší míru podíl dominující národnosti české. A to za současného poklesu zastoupení dalších národností s významným podílem v okrese - polské, slovenské, moravské a slezské. Za srovnávané období pozitivně vzrostla vzdělanostní struktura obyvatelstva, kdy mladší věkové skupiny mají ve větší míře vzdělání středoškolské a vysokoškolské. Další demografické změny se prosadily u počtu a struktury domácností. V roce 2001 ve srovnání s rokem 1991 vzrostly početně jejich všechny tři typy - bytové, hospodařící i cenzové. U cenzových byl tento vývoj ovlivněn podstatným růstem počtu domácností jednotlivců, ale také neúplných rodin a vícečlenných domácností při současném početním úbytku úplných rodin, a z toho více se závislými dětmi. Kvalitativní zlepšení za srovnávané období nastalo u charakteristik spojených s bydlením. Snížení celkového počtu obyvatelstva v okrese doprovázel protisměrný růst počtu domů a bytů. Rekonstrukcemi starších domů a novou výstavbou pokleslo za okres průměrné stáří domovního fondu. Současně vzrostlo jeho technické vybavení. Projevilo se to růstem podílu domů vybavených plynem, s ústředním topením, vodovodem a napojených na veřejnou kanalizaci. Obdobně se zvýšila vybavenost bytů, a mimo uvedené, také koupelnami a splachovacími záchody. Celkový standard bydlení vyjádřený obytnou plochou v m2 na 1 byt i na 1 osobu vzrostl. Dále se zvýšil podíl bytů kategorie I. a II. a zůstalo relativně velmi málo nejnižších ve III. a IV. kategorii. Vybavení bytových domácností některými vybranými předměty, např. osobním automobilem, možností užívat rekreační objekt a nově také počítačem s připojením na internet bylo v roce 2001 oproti 1991 vyšší. Ze šesti okresů Moravskoslezského kraje má Frýdecko-Místecko v některých ukazatelích prvenství anebo patří do první poloviny okresů s vyššími hodnotícími údaji. Patří mezi ně: rozloha okresu, počet obcí, počet obyvatel, podíl počtu obyvatel žijících ve venkovských obcích, hustota obyvatelstva na km2, ale také úbytek obyvatelstva, vyšší podíl věkové skupiny 0 - 14 let, ale zároveň nejvyšší podíl věkové skupiny 60 let a starší, také v ukazateli podíl věřících z celkového počtu obyvatelstva a u ukončeného vzdělání s maturitou i vysokoškolského se řadí okres na přední místa. V ekonomické aktivitě patří okresu třetí místo, tak jak i ekonomicky neaktivnímu obyvatelstvu, což je v souladu s celkovým počtem obyvatel (3. místo). První místo patří okresu u počtu domů, trvale obydlených domů, ale i neobydlených, s největším přírůstkem trvale obydlených domů za poslední desetiletí, největšímu podílu rodinných domů a také k nejnižšímu průměrnému stáří domu. Prvenství získala také v rámci Moravskoslezského kraje obec Čeladná za období 1997 – 2002, kdy bylo na tisíc obyvatel postaveno nejvíce nových bytů (13,58), následovalo město Bruntál se 4,80 a Kopřivnice se 4,30 bytu. Na druhé místo se řadí okres propočtovými ukazateli - počet osob na 1 trvale obydlený byt, obytná plochy v m2 na 1 osobu i byt, také počet obytných místností (8 a více m2) na 1 byt. Vybavenost bytových domácností je v porovnání Moravskoslezského kraje svými podíly také kromě mobilního telefonu na prvním nebo druhém místě. Naopak poslední, šesté místo v pořadí, obsadil okres u podílu obyvatel věkové skupiny 15 až 59, u ekonomické aktivity žen, u podílu domů vybavených přípojkou na kanalizaci, u podílu trvale obydlených bytů vybavených koupelnou v bytě a splachovacím záchodem. V celostátním měřítku je okres Frýdek-Místek charakteristický velkým zalesněním, a tím i vyšší produkcí dřeva. Dále skýtá příznivé podmínky pro cestovní ruch, a to ve všech ročních obdobích s nepřebernými možnostmi aktivního odpočinku. Svým příhraničním sousedstvím s Polskou a Slovenskou republikou je významným tranzitním teritoriem České republiky. Do povědomí ale také negativně pronikl dlouholetou vysokou mírou registrované nezaměstnanosti - je v první desítce okresů České republiky. V podrobnějším územním pohledu je podíl pracujících na celkovém počtu obyvatel v okrese Frýdek-Místek mezi nejnižšími po okrese Karviná, Ostrava a Most. Ze specifických ukazatelů získaných sčítáním lidu v roce 2001 vykázal meziokresní prvenství (mimo Prahu) v počtech domů, a také z toho trvale obydlených, v počtech bytů se řadí na 6. místo za Prahu, Brno, Ostravu, Karvinou a Olomouc, stejně i u bytů trvale obydlených. Prvenství patří okresu také v procentickém zastoupení polské národnosti, druhé místo pak u národnosti slezské. U náboženského vyznání v rámci republiky se přihlásili věřící nejvíce k církvi římskokatolické, dále českobratrské evangelické a československé husitské. V okrese Frýdek-Místek patří podíl z celkového počtu věřících jiným církvím (popřípadě jako věřící bez udání církve) k největším. Toto postavení ovlivnili věřící, hlásící se ke Slezské církvi evangelické a.v. (největší podíl v rámci republiky). Okres také patří naopak mezi okresy s nejnižším podílem osob, které náboženské vyznání neuvedly.
© Český statistický úřad, 2003