republika
kraj
okres
město
| SČÍTÁNÍ LIDU, DOMŮ A BYTŮ 2001 |
13-8120-03 OKRES FRÝDEK-MÍSTEK | Moravskoslezský kraj | « zpět
# 1. Charakteristika okresu a vývoj sídelní struktury
## 1.1 Charakteristika okresu | « zpět
Okres Frýdek-Místek leží v nejvýchodnější části České republiky. Severovýchodní a východní hranice okresu tvoří státní hranice s Polskou republikou. Na jihovýchodě sousedí se Slovenskou republikou, na jihozápadě s okresem Vsetín, na západě s okresem Nový Jičín a na severu s okresy Ostrava a Karviná. Svou rozlohou 1 273 km2 se v Moravskoslezském kraji řadí na 2. místo a počtem 226 818 obyvatel na 3. místo, v rámci ČR pak svou rozlohou na 20. místo a počtem obyvatel na 5. místo. Převážná část území okresu je budována horninami karpatského flyše, pouze jeho část na severu v oblasti Vratimov - Šenov náleží ke karpatské miocenní předhlubni. Mladší horniny překrývají prvohorní karbon, jehož povrch je nejvýše v prostoru Staříč a k jihu klesá. Bloky štramberského vápence vycházejí v okolí Příbora, těšínské vápence jsou odkryty především v Třinci. Místní železná ruda se v minulém století těžila např. ve Frýdlantě nad Ostravicí, v Ostravici a ve Starých Hamrech. Povrch okresu je velmi členitý. Z velké části jej tvoří Moravskoslezské Beskydy, jako součást vnějších Karpat a jejich nejvyššího pohoří. Ke Karpatům náleží zvlněný reliéf charakteru hornatin, vrchovin a pahorkatin, které jsou od sebe odděleny výraznými vnitrohorskými depresemi. Rozhodující část území okresu patří do vnějších západních Karpat a jen malá část na severu a severozápadě patří do vněkarpatských sníženin, Ostravské pánve a oderské části Moravské brány. Převážná část Moravskoslezských Beskyd se rozkládá na jižní a východní části okresu. Skládají se ze dvou horských pásů. Na severu je to pás kulminační, rozčleněný údolími řek v horské skupiny. Do okresu z něj patří nejvyšší vrcholy: skupina Smrku (1 276 m), oddělená údolím Ostravice od skupiny Lysé Hory (1 324 m - nejvyšším bodem v okrese). Mohelnice odděluje další skupinu Travného (1 203 m) a Morávka skupinu Ropice (1 082 m). Zcela samostatně se vypíná nad údolím Ostravice masiv Ondřejníku (890 - 964 m). Pohraniční pás je nižší, ale vede po něm evropské rozvodí od Bumbálky přes Bobek, Súlov a Velký Polom k Jablunkovskému průsmyku (553 m). Kulminační pás Beskyd je složen z velmi odolných pískovců, pohraniční pás se skládá z pískovců a slepenců. Za Jablunkovskou brázdou a údolím Olše navazuje skupina Velké Čantoryje (995 m) ve Slezských Beskydách. Nejnižší bod v okrese s nadmořskou výšku 225 m je v obci Krmelín. Po stránce geologické se na území okresu nachází především produktivní karbon, který dal podmínky pro vybudování dolů Paskov a Staříč, v současné době již mimo provoz. Význam těžby stavebních materiálů, tj. lomového kamene, cihlářské hlíny a štěrkopísku, zůstává v hranicích okresu. Okres leží v oblasti na přechodu mezi podnebím oceánským a vnitrozemským a má vyrovnané vlivy pevninského a oceánského podnebí. Klimatické podmínky jsou ovlivňovány rozsáhlým horským masivem Beskyd a jeho směrem napříč větrům, které přinášejí srážky. Převážná část území okresu je na návětrné straně Beskyd a patří mezi nejdeštivější oblasti v celé České republice. Na Lysé hoře byly normály klimatických hodnot za období 1961 až 1990 ročně 1 390,8 mm, v roce 2001 však dosáhly 1 907,7 mm za rok, v roce 2000 pak 1 627,6 mm. U meteorologické stanice na Lysé hoře byla v roce 2001 naměřená nejvyšší denní teplota 25,7°C (19. 8.), v roce 2000 pak 27,9°C (20. 8.). Nejnižší teploty byly naměřeny -24,1°C dne 13. 12. 2001, v roce 2000 pak -17,9°C (24. 1.), nejvyšší denní úhrn srážek 80,1 mm (21. 7. 2001) a 135,3 mm (16. 7. 2000). Pro srovnání ještě uvádíme nejvyšší denní výšku sněhové pokrývky, která napadla 31. 12. 2001, a to 161 cm, v roce 2000 to bylo 221 cm (21. 3.). Roční úhrn srážek v podhorských částech přesahuje 900 mm. Větší nadmořská výška má za následek nižší průměrné roční teploty v okrese proti níže položeným oblastem. Vodní soustava okresu náleží k Baltskému úmoří, k povodí Odry s dílčími povodími řek Ostravice a Olše. Vodohospodářsky nejvýznamnější oblastí je vnější flyšové pásmo Západních Karpat, které se vyznačuje nejvyššími srážkami a odtoky na území České republiky s vysokým kolísáním průtoků (poměr mezi min. a max. je 1:6). V kombinaci s málo propustným podložím a vegetačním krytem způsobují srážky vysoké povodňové odtoky. Značný podélný sklon beskydských toků způsobuje, že povodňové průtoky mají velikou rychlost a ničivou energii. Vysoké nároky na zajištění množství a na jakost vody v povodí Odry vyvolaly potřebu výstavby několika vodohospodářských děl - přehrad Šance, Morávka, Žermanice, Olešná a Baška. Jednotlivá díla jsou součástí celé soustavy vodohospodářských děl s nadokresním významem. Dvě z těchto vodních nádrží - Šance na řece Ostravici se 45,5 mil.m3 (320 ha) a Morávka na vodním toku Morávka se 4,4 mil. m3 (79 ha) jsou součástí zásobovacího systému pitné vody pro Ostravský oblastní vodovod. Nádrže Žermanice na řece Lučině s 18,5 mil. m3 (167 ha) a Olešná na stejnojmenné řece s 3,0 mil. m3 (76 ha) zásobního prostoru slouží jako zdroj užitkové vody a společně s přehradou v Bašce (33 ha) též k rekreačním účelům. Nejvýznamnějším vodním tokem je Ostravice, která pramení v Beskydech, stejně jako její přítoky Morávka s Mohelnicí, Čeladenka a Olešná. Okresem protéká další přítok Odry - Olše, pramenící v Polské republice. Významné je lesní bohatství. Lesy zaujímají téměř polovinu plochy okresu (49,3 %), což řadí náš okres mezi nejlesnatější v republice. Po stránce produkce dřeva patří beskydské lesy k nejproduktivnějším oblastem nejen v České republice. Původní smíšené porosty Beskyd a jejich podhůří byly z ekonomických důvodů postupně nahrazovány smrkovými monokulturami. Poslední zbytky původních, či přirozených porostů jsou chráněny jako národní přírodní rezervace nebo přírodní rezervace, které tvoří plošně 1,6 % všech lesů okresu. Co do druhové skladby lesních porostů převládají jehličnany plošným podílem 74 %. Z jehličnanů dominuje smrk (70 %), následují jedle, borovice (1,5 %) a modřín (0,8 %). Zbytek připadá na exotické jehličnany (smrk pichlavý, omorika aj.), které byly v 80. letech vysazovány na holiny po exhalátových těžbách náhradou za poškozovaný smrk. Mezi listnatými dřevinami převládá buk (17 %), javor, bříza, olše, lípa (po 1,3 %) a jasan (0,9 %). V posledním desetiletí dochází k žádoucímu obratu v nepříznivé tendenci upřednostňování smrkových monokultur. Na území okresu se vyskytují ze šesti druhů kategorií zvláště chráněných území čtyři kategorie. Kromě národního parku a národní přírodní památky jsou v okrese zastoupeny chráněná krajinná oblast Beskydy a Poodří (43 % území okresu), dále se zde nachází 5 národních přírodních rezervací (0,34 % území), 18 přírodních rezervací (0,61 %) a 19 přírodních památek (0,16 %). Z celkové rozlohy okresu připadá na zemědělskou půdu 39,5 %. Největší podíl z ní připadá na ornou půdu 49,2 %, na trvale travnaté porosty pak 41,1 % a na zahrady 9,4 %. Na nezemědělskou půdu připadá 60,5 % rozlohy okresu. Její nejdůležitější složkou jsou s 81,5 % lesní pozemky, dalšími pak shodně s 3,3 % vodní plochy a zastavěné plochy a nádvoří a dále s 11,8 % ostatní plochy. Administrativní členění okresu v roce 2001 (sčítání lidu) bylo do 77 obcí, z nichž bylo 7 měst. Od 1. 1. 2000 je okres součástí Moravskoslezského (původně Ostravského) kraje. S účinností od 1. 1. 2003 jsou města Frýdek-Místek, Frýdlant nad Ostravicí, Jablunkov, Třinec a Vratimov pověřenými obcemi II. stupně, k témuž datu města Frýdek-Místek, Frýdlant nad Ostravicí, Jablunkov a Třinec jsou obce III. stupně, tj. jsou obcemi s rozšířenou působností. Hospodářství a zaměstnanost okresu, jeho ekonomický potenciál a současná struktura je silně ovlivněna předchozím dlouhodobým historickým vývojem. Okres měl vždy zemědělsko - průmyslový charakter s převládajícím podílem průmyslu. Hospodářské jádro okresu tvořil hutní průmysl, doplněný o důlní podniky. Vyvolaná poptávka po nových pracovních silách v šedesátých a sedmdesátých letech přitáhla za nadprůměrně honorovanou prací v dolech a hutích, také i s perspektivou získání bytu, nové zaměstnance z jiných koutů republiky. Počátkem devadesátých let se v krátkém časovém období změnila národohospodářská koncepce. Uskutečnil se rychlý útlum těžkého průmyslu. V okrese se to projevilo zastavováním těžby na dolech Paskov a Staříč, také omezením výroby hutních podniků. V uvedeném období se snižovala zaměstnanost a postupně narůstala nezaměstnanost. Její výše dosáhla v roce 2001 počtu 14 629 osob (6 762 v roce 1991) a registrovaná míra nezaměstnanosti činila 13,84 % (6,42 % v roce 1991). V roce 2001 se okres řadil mírou nezaměstnanosti v rámci České republiky na 10. místo s nejvyšší nezaměstnaností, v roce 1991 to bylo v rámci republiky 16. místo. Investiční aktivita v devadesátých letech se zaměřovala na budování nové infrastruktury, přípravu nových průmyslových zón, na investice směřující k ochraně životního prostředí, také vyrůstaly nové čerpací stanice a obchodní sítě ve formě hypermarketů a supermarketů. K bezpečnosti silničního provozu přispěla přestavba mnoha křižovatek na kruhové objezdy. Rekonstruována byla náměstí a historická centra měst, také i některých obcí. V bytové výstavbě bylo v okrese v roce 2001 dokončeno 615 bytů, rozestavěno 3 260 a zahájeno 619. Počtem 27 dokončených bytů na 10 000 obyvatel byl okres na prvním místě v rámci Moravskoslezského kraje (v Moravskoslezském kraji činil 16 dokončených bytů). V roce 1991 dosáhl tento ukazatel 31 dokončený byt (v Moravskoslezském kraji 39 dokončených bytů). V uvedeném roce bylo celkem v okrese dokončeno 714 bytů a zahájeno 319. Životní prostředí se v okrese výrazně zlepšilo v důsledku útlumu produkce těžkého průmyslu. Přesto přípustné hodnoty kadmia v zemědělské půdě jsou překračovány na území Raškovic a Vyšních Lhot. Vysoké překročení limitu kontaminace kadmiem v okrese Frýdek-Místek na svahovinách karpatského flyše je geogenního původu. Antropogenní kontaminace se vyskytuje v okolí Třince a okolí Raškovic. Okolí Třince je zřejmě znečisťováno olovem, mědí a manganem, je zde také výraznější znečištění zinkem. Do roku 1989 byly investice na opatření ke zlepšení životního prostředí omezené. Celkově země značně zaostávala za úrovní západní Evropy ve všech oblastech: v čistotě ovzduší, v odpadovém hospodářství, v čistotě a kvalitě povrchových vod jako důsledku čistění odpadních vod i v kontaminaci životního prostředí rizikovými prvky. Tato nepříznivá situace se začala měnit po roce 1991. Pomoc Státního fondu životního prostředí je v první řadě zaměřena obcím a městům na budování infrastruktury plynofikace, kanalizace, likvidace starých ekologických zátěží (sanace nevyhovujících skládek), na plynofikaci vybraných objektů (škol, nemocnic, charitativních ústavů), na výstavbu čistíren odpadních vod pro obce, nemocnice a na údržbu zvláště cenných krajinných prvků. V roce 2000 byly pořízené investice na ochranu životního prostředí v celkové hodnotě 386,7 mil. Kč. Emise základních znečišťující látek v tunách na rok (zdroje nad 5 MW) dosahovala v roce 2000 této úrovně: - tuhé emise 1 333 (9 016 v roce 1991), - oxid siřičitý (SO2) 4 185 (15 672 v roce 1991), - oxidy dusíku (NOX) 3 025 (16 230 v roce 1991), - oxid uhelnatý (CO) 50 759 (97 448 v roce 1991), - uhlovodíky (CXHY) 180 (1 180 v roce 1991). Okres Frýdek-Místek svými doširoka otevřenými i sevřenými údolími a horami v Moravskoslezských Beskydách, charakterem krajiny a v neposlední řadě množstvím historických a kulturních památek, skýtá příznivé podmínky pro cestovní ruch. Vznikl zde Euroregion Beskydy, historicky první euroregion spojující hranice tří postkomunistických zemí - České, Slovenské a Polské republiky - podepsáním dohody 9. 6. 2000 ve Frýdku-Místku zástupci všech tří příhraničních regionů. V okresním městě přivítají návštěvníky dvě opravená historická centra, je možno zde navštívit stálou expozici Muzea Beskyd ve frýdeckém zámku, možnost zhlédnout některou z galerií - Pod Sovou, Langův dům, Krásno, U Jakuba. Jistě zaujme i poutní mariánský kostel - bazilika ve Frýdku, chrám svatého Jana a Pavla v Místku. V okrese je hradní zřícenina Hukvaldy, renesanční zámeček ve Staré Vsi nad Ondřejnicí, rozhledny u Staříče a v Chlebovicích, zbytky opevnění proti Turkům z let 1578 - 1743 v Mostech u Jablunkova, státní rezervace Mionší v Horní Lomné a mnoho dalších architektonických památek. Nachází se zde největší množství dřevěných kostelíků v ČR (starobylý dřevěný kostelík v Kunčicích pod Ondřejníkem, v Řepištích, Sedlištích, Gutách, nejmenší dřevěný kostelík v Nýdku, na Hrčavě, Bílé, Grúni, Čeladné a hoře Prašivé). Městem Brušperk prochází pomyslná zemská osa - střed zeměkoule. Turisté mohou navštívit stylové bylinné lázně v Komorní Lhotce, mohou se napít z přírodních pramenů např. v Čeladné, na Hrčavě nebo v Hájku u Frýdku. Milovníkům přírody skýtají Beskydy téměř všechny druhy aktivního odpočinku, kromě turistiky sjíždění na lyžích, běžecké trasy, cyklistické trasy i možnost pro vyznavače paraglidingu. Jsou zde i podmínky pro vodní sporty na Žermanicích, na Bašce, také na přehradě Olešná u Frýdku-Místku, možnost využití golfového areálu na Čeladné. Pro letní i zimní rekreaci je okres dobře vybaven velkou možností ubytování v různých typech ubytovacího zařízení. V roce 2001 byly v okrese 234 ubytovací zařízení s 11 189 lůžky. V těchto zařízeních přenocovalo téměř 216 tisíc hostů s celkovým přenocováním 725 tisíc lůžkodnů, přičemž průměrná doba přenocování byla 3,4 noci a průměrná doba pobytu 4,4 dny. K cestovnímu ruchu v okrese patří neodmyslitelně i hraniční přechody. Přes 2 hraniční přechody (Bukovec - Jasnowice a Horní Lištná - Leszna Górna) s Polskou republikou překročilo státní hranici na vjezdu 1,3 mil. osob a na výjezdu také 1,3 mil. osob. Se Slovenskou republikou na 4 hraničních přechodech (Bílá Bumbálka - Makov, Bílá Konečná - Klokočov, Mosty u Jablunkova - Svrčinovec a Šance - Milošová) překročilo státní hranici 5,1 mil. osob při vjezdu a 5,1 mil. osob při výjezdu.
## 1.2 Vývoj sídelní struktury | « zpět
V období po 2. světové válce doznal okres Frýdek-Místek v sídelní struktuře značných změn. K první větší změně došlo v roce 1949, kdy zdokonalováním územní organizace byl vytvořen nový okres Frenštát pod Radhoštěm, ke kterému od frýdecko - místeckého okresu přešlo 17 obcí. Podle správního rozdělení k 1. 1. 1949 měl okres 45 obcí. Ke druhé územní reorganizaci došlo v roce 1950 sloučením 2 obcí a vyčleněním 3 částí z okresního města na samostatné obce. Počet obcí se zvýšil na 46. V roce 1955 vyčleněním místní části vznikla 1 obec, počet se zvýšil na 47 a tento stav trval do roku 1960. Při územní reorganizaci krajů a okresů k 1. 7. 1960 došlo v okrese Frýdek-Místek k dalším značným změnám. Byly uskutečněny změny jak v hranicích okresu, tak i v počtu obcí. Do okresu Frýdek-Místek bylo začleněno ze zrušeného okresu Český Těšín 29 obcí, z okresu Frenštát pod Radhoštěm 11 obcí a z části okresu Ostrava 10 obcí. Současně došlo k zániku 7 obcí přičleněním ke stávajícím obcím. Konečný počet obcí v okrese tak činil 92. Přičleněním k městu Ostrava došlo k odloučení obcí Výškovice (k 1. 1. 1966), Nová Bělá, Stará Bělá a Proskovice (k 1. 1. 1975). V roce 1979 bylo 5 obcí sloučeno s městem Frýdek- -Místek. Velká integrace obcí proběhla k 1. 1. 1980, kdy zaniklo 46 obcí, k 1. 7. 1980 ještě 1 obec a k 1. 7. 1985 další 3 obce. Z uvedeného přehledu zjišťujeme, že mezi lety 1961 - 1980 docházelo k postupnému poklesu počtu obcí, neboť prohlubující se centralizace administrativní správy si vynucovala stále větší integraci v sídelním uspořádání. Zejména během sedmdesátých let pronikly tyto tendence silněji i do venkovského osídlení. Narůstala tím statisticky průměrná velikost obcí a často se uměle vytvářela různá sídelní seskupení, která ztrácela svou funkčnost a střediskovou opodstatněnost. K opačnému trendu, to je velkému odlučování obcí došlo před volbami do zastupitelských sborů měst a obcí v listopadu 1990. Od 1. 3. 1990 vzniklo 9 nových obcí, k 1. 7. 1990 dalších 8 obcí a k 24. 11. 1990 pak 22 obce. K 3. 3. 1991 byly v okrese 72 obce, což byl dvojnásobný počet proti 1. 1. 1980. Od sčítání lidu v roce 1991 došlo k 5 změnám: od 1.1.1992 se vyčlenila obec Sviadnov z města Frýdek-Místek, od 1.1.1994 obec Návsí z obce Jablunkov, od 1.1.1995 obec Vendryně z obce Třinec, od 1.1.2000 obec Ropice z obce Třinec a od 1.1.2001 obec Písečná z obce Jablunkov. Počet obcí při sčítání k 1. 3. 2001 činil 77, což je méně ve srovnání s rokem 1961, kdy po vytvoření nové soustavy krajů a okresů byly na území okresu 92 obce. Ke změnám v rozloze území okresu v devadesátých letech minulého století nedošlo. Tab. 1 Základní údaje o obcích
| Počet | Průměr na 1 obec | Hustota obyvatelstva na 1 km2 | Podíl městského obyvatelstva v % |
obcí | částí obcí | základních sídelních jednotek | obyvatel | rozloha v hektarech | počet obyvatel |
1. 3. 1961 | 92 | 117 | x | 189 296 | 1 415 | 2 058 | 145,4 | 33,7 |
1. 12. 1970 | 91 | 110 | 299 | 206 859 | 1 427 | 2 273 | 159,3 | 46,0 |
1. 11. 1980 | 36 | 108 | 292 | 220 758 | 3 535 | 6 132 | 173,5 | 66,6 |
3. 3. 1991 | 72 | 109 | 306 | 227 522 | 1 768 | 3 160 | 178,8 | 61,9 |
1. 3. 2001 | 77 | 109 | 316 | 226 818 | 1 653 | 2 946 | 178,2 | 58,0 |
Přírůstek (úbytek) |  |  |  |  |  |  |  |  |
v období |  |  |  |  |  |  |  |  |
1980 - 1991 | 36 | 1 | 14 | 6 764 | -1 767 | -2 972 | 5,3 | -4,7 |
v % | 100,0 | 0,9 | 4,8 | 3,1 | -50,0 | -48,5 | 3,1 | x |
1991 - 2001 | 5 | 0 | 10 | -704 | -115 | -214 | -0,6 | -3,9 |
v % | 6,9 | 0,0 | 3,3 | -0,3 | -6,5 | -6,8 | -0,3 | x |
Sídelní struktura, daná rozmístěním, hustotou a velikostí jednotlivých sídel zůstává, přes rozsáhlé změny územního vymezení měst a obcí, v podstatě zachována. Rozvoj jednotlivých sídel probíhá v návaznosti na dříve zastavěná území a k zakládání nových nedochází. V hustotě a zejména velikosti sídel jsou velké rozdíly mezi severozápadní a severovýchodní výrazně průmyslovou částí a ostatními částmi okresu. Velikostní struktura obcí (přepočtená na územní strukturu obcí platnou k 1. 3. 2001) ve srovnání s rokem 1991 doznala nepatrných změn. Hranice velikostních skupin překročily 3 obce, a to Vělopolí (sečteno 206 osob), dále Dobratice a Komorní Lhotka, které překročily hranici 1 000 osob. V posledních deseti letech se počet obyvatel snížil v 16 obcích. Růst obyvatelstva byl zaznamenán převážně v menších obcích, což je opačný trend, než byl do roku 1991. Zvýšil se podíl obyvatelstva bydlícího v obcích do 4 999 obyvatel, a to ze 42,1 % na 43,6 %. Tím došlo ke snížení podílu obyvatelstva bydlícího ve městech nad 5 000 obyvatel z 57,9 % na 56,4 %, k výraznému snížení došlo u měst Frýdek-Místek (o 2 408 obyvatel), Třinec (o 1 356) a Vratimov (o 335). K obcím, kde došlo procentuálně k nejvyššímu snížení obyvatel, patří Písečná (o 18,9 %), Staré Hamry (o 18,2 %), Horní Lomná (o 8,4 %) a Bílá (o 7,3 %). Obcemi, u kterých byl nárůst více jak 10 %, byly Malenovice (o 37,6 %), Bocanovice (o 15,4 %), Soběšovice (o 15,2 %), Pržno (o 13,5 %), Dolní Tošanovice (o 13,4 %) a Komorní Lhotka (o 10,1 %). Tab. 2 Obyvatelstvo podle velikostních skupin obcí podle správního vymezení obcí k 1. 3. 2001
| 1980 | 1991 | 2001 | Přírůstek (úbytek) obyvatel 1991 - 2001 |
obce | počet obyvatel | obce | počet obyvatel | obce | počet obyvatel | počet | v % |
Celkem | 77 | 220 758 | 77 | 227 522 | 77 | 226 818 | -704 | -0,3 |
v tom s počtem obyvatel: |  |  |  |  |  |  |  |  |
do 199 | 1 | 199 | 2 | 374 | 1 | 192 | -182 | -48,7 |
200 - 499 | 13 | 4 646 | 14 | 4 828 | 15 | 5 287 | 459 | 9,5 |
500 - 999 | 19 | 14 386 | 18 | 13 790 | 16 | 12 137 | -1 653 | -12,0 |
1 000 - 1 999 | 23 | 33 695 | 23 | 33 894 | 25 | 36 939 | 3 045 | 9,0 |
2 000 - 4 999 | 15 | 45 322 | 14 | 42 892 | 14 | 44 323 | 1 431 | 3,3 |
5 000 - 9 999 | 4 | 27 569 | 4 | 27 627 | 4 | 27 587 | -40 | -0,1 |
10 000 - 19 999 | - | - | - | - | - | - | - | - |
20 000 a více | 2 | 94 941 | 2 | 104 117 | 2 | 100 353 | -3 764 | -3,6 |
V okrese bylo k datu sčítání 2001 celkem 7 měst: Brušperk, Frýdek-Místek, Frýdlant nad Ostravicí, Jablunkov, Šenov, Třinec a Vratimov. Nově je městem Šenov, a to od 5. 10. 1998. Ve městech žije 131 527 obyvatel, což je 58,0 % z celkového počtu. Administrativní členění okresu se změnilo až po sčítání lidu 2001 realizací dalšího kroku reformy veřejné správy. Její první etapa začala od 1. 1. 2000 zřízením vyšších územně správních celků - krajů. Okres je v kraji Moravskoslezském (původně Ostravský, byl přejmenován k 31. 5. 2001). S účinností od 1. 1. 2003 se uskutečnila druhá fáze této reformy, ukončením činnosti okresních úřadů a přenesením jejich kompetencí na obce s rozšířenou působností (zkráceně ORP, tzv. obce III. stupně) a na krajské úřady a jiné regionální i centrální orgány. V okrese se staly obcí s rozšířenou působností - města Frýdek-Místek, Frýdlant nad Ostravicí, Jablunkov a Třinec. Tab. 3 Obyvatelstvo podle územních obvodů obcí s rozšířenou působností podle stavu k 1. 3. 2001
| 1980 | 1991 | 2001 | Přírůstek (úbytek) obyvatel 1991 - 2001 |
obce | počet obyvatel | obce | počet obyvatel | obce | počet obyvatel | rozloha v km2 | počet obyvatel na 1 km2 | počet | v % |
Celkem | 70 | 198 930 | 70 | 206 987 | 70 | 206 142 | 1 202 | 171,4 | -1 492 | -0,7 |
v tom územní obvod pověřeného obecního úřadu: |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Frýdek-Místek | 37 | 101 837 | 37 | 109 241 | 37 | 108 529 | 504 | 215,1 | -1 359 | -1,2 |
Frýdlant n. Ost. | 10 | 20 020 | 10 | 19 818 | 10 | 20 056 | 297 | 67,5 | 238 | 1,2 |
Jablunkov | 12 | 21 700 | 12 | 22 209 | 12 | 22 662 | 176 | 128,7 | 453 | 2,0 |
Třinec | 11 | 55 373 | 11 | 55 719 | 11 | 54 895 | 225 | 244,3 | -824 | -1,5 |
Jedním z kritérií výběru byla velikost počtu obyvatel utvořeného správního obvodu. Dalším hlediskem byla spádovost obcí vzhledem k novému správnímu centru, která nebyla omezena hranicemi stávajícího okresu. Proto přešly z okresu Frýdek-Místek obce Ropice pod ORP Český Těšín, Horní Bludovice pod Havířov, Kunčice pod Ondřejníkem pod Frenštát pod Radhoštěm a obce Stará Ves nad Ondřejnicí, Šenov, Václavovice a Vratimov pod Ostravu. Čtyři města s rozšířenou působností v okrese zahrnují území těchto obcí: Frýdek-Místek: Baška, Brušperk, Bruzovice, Dobrá, Dobratice, Dolní Domaslavice, Dolní Tošanovice, Fryčovice, Frýdek-Místek, Horní Domaslavice, Horní Tošanovice, Hukvaldy, Kaňovice, Kozlovice, Krásná, Krmelín, Lhotka, Lučina, Morávka, Nižní Lhoty, Nošovice, Palkovice, Paskov, Pazderna, Pražmo, Raškovice, Řepiště, Sedliště, Soběšovice, Staré Město, Staříč, Sviadnov, Třanovice, Vojkovice, Vyšní Lhoty, Žabeň, Žermanice Frýdlant nad Ostravicí: Bílá, Čeladná, Frýdlant nad Ostravicí, Janovice, Malenovice, Metylovice, Ostravice, Pržno, Pstruží, Staré Hamry Jablunkov: Bocanovice, Bukovec, Dolní Lomná, Horní Lomná, Hrádek, Hrčava, Jablunkov, Milíkov, Mosty u Jablunkova, Návsí, Písečná, Písek Třinec: Bystřice, Hnojník, Komorní Lhotka, Košařiska, Nýdek, Řeka, Smilovice, Střítež, Třinec, Vělopolí, Vendryně
© Český statistický úřad, 2003