Zpět

CHARAKTERISTIKA KRAJE

Jihočeský kraj je dlouhodobě vnímán především jako zemědělská oblast s rozvinutým rybníkářstvím a lesnictvím. Až v průběhu minulého století se zde rozvinul průmysl se zaměřením na zpracovatelské činnosti. Kraj představuje geograficky poměrně uzavřený celek, jehož jádro tvoří jihočeská kotlina. Na jihozápadě je obklopena Šumavou, na severozápadě výběžky Brd, na severu Středočeskou žulovou vrchovinou, na východě Českomoravskou vrchovinou a na jihovýchodě Novohradskými horami. V jihočeské kotlině se rozkládají 2 pánve, a to Českobudějovická a Třeboňská.

Podstatnou část hranice kraje tvoří státní hranice s Rakouskem a Spolkovou republikou Německo, dále sousedí s kraji Plzeňským, Středočeským a krajem Vysočina. Příhraniční charakter kraje poskytuje možnosti efektivní přeshraniční spolupráce ve výrobní oblasti i v oblasti služeb spolu s rozvojem cestovního ruchu, kde je využívána celková atraktivita kraje s méně narušenou přírodou a množstvím kulturních památek.

Rozloha kraje představuje 10 056 km2, což je 12,8 % rozlohy celé České republiky. Z tohoto území zaujímají třetinu lesy, 4 % pokrývají vodní plochy. Převážná část území leží v nadmořské výšce 400 - 600 m, s čímž souvisejí poněkud drsnější klimatické podmínky. Nejvyšším bodem na území Jihočeského kraje je šumavský vrchol Plechý (1 378 m), naopak nejnižším místem (330 m) hladina Orlické přehrady v okrese Písek.

Území kraje náleží do povodí horní a střední Vltavy s přítoky Otavou, Lužnicí, Malší, Blanicí a mnohými dalšími. V minulosti zde bylo vybudováno více než 7 000 rybníků, jejichž celková výměra dnes představuje více než 30 tis. hektarů. Největšími z nich jsou rybníky Rožmberk s rozlohou 490 ha, Bezdrev se 450 ha a Horusický rybník se 415 ha, které jsou zároveň největšími rybníky v České republice. Kromě toho byla na území kraje vybudována velká vodní díla Lipno (největší vodní plocha v České republice 4 870 ha), Orlík s rozsáhlými rekreačními oblastmi a také Římov, který zásobuje pitnou vodou značnou část kraje. V souvislosti s výstavbou jaderné elektrárny Temelín byla vybudována vodní nádrž Hněvkovice.

Jihočeský kraj není územím bohatým na suroviny, nejsou zde téměř žádné zdroje energetických surovin. Významným přírodním bohatstvím jsou však rozsáhlé lesy, zejména na Šumavě a v Novohradských horách. Jedná se především o lesy jehličnaté, smrkové a borové. Největší surovinové bohatství tvoří ložiska písků a štěrkopísků, cihlářské hlíny, kameniva a sklářských písků. Z ostatních zdrojů je nejvýznamnější rašelina a v některých lokalitách také vápenec, křemelina a grafit.

Životní prostředí kraje lze v rámci České republiky charakterizovat jako méně poškozené. I když se zatížení emisemi postupně snižuje, je zde řada zdrojů znečištění, především v zemědělství a průmyslu. Přes významné zlepšení od roku 1990 je tok řeky Vltavy na většině území charakterizován jako znečištěný, lepší je situace na řekách Otavě a Lužnici. Jako nejčistší je uváděn tok řeky Malše (zejména v okolí Římovské přehrady) a horní části toků řek Vltavy a Blanice. Lesní porosty jsou ze čtyř pětin hodnoceny jako bez poškození, zbývající část jako mírně poškozené. Příznivým jevem je poměrně čisté ovzduší, jedno z nejčistších v celé republice.

Území kraje mělo vždy spíše rekreační charakter než charakter průmyslově vyspělé oblasti. Snaha o zachování přírodního prostředí se odrazila ve zřízení Národního parku Šumava (rozloha 685 km2, - včetně západočeské části), chráněných krajinných oblastí Šumava (rozloha 999 km2), Třeboňsko (703 km2), Blanský les (217 km2), téměř 300 maloplošných chráněných přírodních útvarů a celé řady chráněných přírodních výtvorů.

Městskými památkovými rezervacemi jsou historická centra měst České Budějovice, Český Krumlov (zařazeno mezi památky UNESCO), Jindřichův Hradec, Třeboň, Slavonice, Prachatice a Tábor. Kromě toho je v kraji celá řada historických pamětihodností jako jsou zámky v Hluboké nad Vltavou, Českém Krumlově, Blatné, Červené Lhotě, hrady Zvíkov, Orlík. Významná je též lidová architektura, především tzv. „selské baroko". Mezi nejznámější památky tohoto druhu patří náves v Holašovicích (okres České Budějovice), která byla v roce 1998 zařazena mezi památky chráněné UNESCO.

Jihočeský kraj je krajem s nejmenší hustotou zalidnění z celé České republiky. Podle předběžných výsledků sčítání lidu měl k 1.3.2001 více než 630 tis. obyvatel, tedy 62,7 obyvatele na km2. Z jeho 7 okresů má největší hustotu obyvatelstva okres České Budějovice, kde žije zhruba čtvrtina obyvatel kraje. Je to dáno především soustředěním do samotného města České Budějovice, v němž bydlí bezmála 100 000 osob. Dalšími velkými městy jsou Tábor (37 tis.obyvatel), Písek (30 tis.obyvatel), Strakonice (25 tis.obyvatel) a Jindřichův Hradec (23 tis.obyvatel). V těchto 5 městech žije více než třetina Jihočechů. Naproti tomu nejmenší obce do 200 obyvatel představují 40% z celkového počtu obcí, ale žije v nich pouze 4,5 % celkového počtu obyvatel kraje. Nejmenší obcí v kraji je obec Vlkov v okrese České Budějovice s 24 trvale žijícími obyvateli. Celkem je v kraji v současné době 623 samosprávných obcí s téměř 2 tisíci osadami.

Obyvatelstvo kraje má proti republikovému průměru poněkud mladší věkovou strukturu (průměrný věk je 38,4 roku). Nižší je zde rovněž úmrtnost (10,2 úmrtí na 1 000 obyvatel) a naopak vyšší porodnost (9,0 živě narozených na 1 000 obyvatel).Od demografické struktury kraje se výrazněji odlišují pohraniční okresy Český Krumlov a Prachatice s pestřejším národnostním složením. Je zde mladší věková struktura, nejvyšší hodnoty porodnosti, relativně nízká úmrtnost. V posledních letech trvale ubývá obyvatel okresů Strakonice a Písek. Naopak růst trvale zaznamenávají pouze okresy České Budějovice a Český Krumlov.

Na tvorbě hrubého domácího produktu v České republice se kraj podílí pouze 5,5 %, v přepočtu na 1 obyvatele však dosahuje 82,6 % republikového průměru a je mezi kraji na 4. pozici (po Hl. městě Praze, Plzeňském a Jihomoravském kraji).

V zemědělství převažuje v rostlinné výrobě pěstování obilovin, olejnin a pícnin, významná je též produkce brambor. V živočišné výrobě se jedná především o chov skotu a prasat. Celkově se zde vytváří zhruba 11 % zemědělské produkce celé republiky. Dlouholetou tradici má v kraji rybníkářství. Celková plocha rybníků, v nichž se chovají ryby, se pohybuje kolem 25 000 ha. Vytváří se v nich polovina produkce ryb České republiky, významný je také podíl v chovu vodní drůbeže (kachen a hus). Průmyslová výroba je koncentrována především v českobudějovické aglomeraci, výraznější podíl průmyslu je rovněž v okresech Tábor a Strakonice. V České republice však kraj nepatří mezi rozhodující průmyslové oblasti, podíl na tržbách průmyslových podniků ČR v roce 2000 činil 5,3 %. Z odvětvového hlediska převažuje zpracovatelský průmysl, v jeho rámci pak výroba potravin a nápojů, výroba dopravních prostředků, výroba strojů a zařízení, textilní a oděvní výroba. Stavební podniky v kraji zajišťují především práce na nové výstavbě, modernizaci a rekonstrukci v rámci Jihočeského kraje (na stavební produkci v ČR se podílely 7,1 %).

Podle výběrových šetření pracovních sil je v hospodářství kraje zaměstnáno celkem zhruba 300 tis. osob, z toho téměř třetina v průmyslu, více než 11 % v obchodu a opravách spotřebního zboží, 10 % ve stavebnictví. Průměrná hrubá měsíční mzda v roce 2000 dosáhla 12 551 Kč (na fyzické osoby), za celorepublikovým průměrem však zaostala o 933 Kč (toto zaostávání je do určité míry dáno strukturou hospodářství kraje).

Koncem roku 2000 bylo v kraji 18 499 uchazečů o zaměstnání, míra registrované nezaměstnanosti dosahovala koncem prosince 5,82 %. V mezikrajovém porovnání zaujímal Jihočeský kraj druhou nejnižší příčku po hlavním městě Praze.

Investoři se sídlem v kraji realizovali v roce 2000 hmotné a nehmotné investice v hodnotě 16,6 mld. Kč (3,5 % z ČR). Nejvýznamnější investiční akcí je výstavba jaderné elektrárny Temelín, spolu s doprovodnými investicemi.

V kraji je zaznamenávána stále se zvyšující intenzita dopravy, zejména silniční. V železniční dopravě sice přes jeho území nevedou hlavní železniční koridory, přesto je zde několik důležitých uzlů. Mezi zajímavosti jižních Čech patří zbytky koněspřežní železnice (první na evropské pevnině), spojující město České Budějovice s hornorakouským Lincem. Nalezneme zde rovněž nejvýše položenou železniční stanici v ČR (Kubova Huť) a také úzkokolejnou dráhu Jindřichův Hradec - Obrataň. Silniční síť, zajišťuje dostatečnou základní dopravní dostupnost sídel, území kraje však v současné době není napojeno na republikovou dálniční síť. Poštovní služby poskytuje více než 250 pošt, to znamená, že poštu v místě má necelá polovina obcí.

Síť školských zařízení tvoří 377 mateřských škol, 258 základních škol, 24 gymnázií, 59 středních odborných škol, 47 středních odborných učilišť, 14 vyšších škol. Vysokoškolské vzdělání je možno získat na některé z 6 fakult. Jihočeská univerzita má 5 fakult - zemědělskou s detašovaným pracovištěm ekonomiky a techniky cestovního ruchu v Táboře, pedagogickou, biologickou, zdravotně sociální, teologickou; všechny mají své sídlo v Českých Budějovicích. V Jindřichově Hradci pak sídlí Fakulta managementu Vysoké školy ekonomické Praha.

Zdravotnická péče je koncentrována především v 10 nemocnicích s cca 3 800 lůžky, dále v 5 odborných léčebných ústavech, 6 léčebnách pro dlouhodobě nemocné. Ambulantní péči pak zajišťuje (včetně detašovaných pracovišť) více než 380 ordinací praktického lékaře pro dospělé, téměř 270 ordinací dětského lékaře a 400 ordinací stomatologa. Zařízení sociální péče disponují více než 4 200 místy, především pro staré občany.

Kulturní zařízení se soustřeďují převážně ve městech, hlavně ve městech okresních. Mezi nejznámější kulturní zařízení patří Jihočeské divadlo, Alšova jihočeská galerie, přírodní divadlo s otáčivým hledištěm v Českém Krumlově a mnohé další. V kraji je k dispozici 12 divadel, 51 muzeí, 55 stálých kin, 80 galerií a výstavních síní, 724 veřejných knihoven a řada dalších zařízení.

Tělovýchovné a sportovní vyžití je možné na 59 krytých a otevřených stadiónech, v 356 tělocvičnách, na více než 770 hřištích. K dispozici je zde rovněž 14 krytých plaveckých bazénů, 136 otevřených bazénů a koupališť, 22 zimních stadiónů (krytých i otevřených) a více než 350 ostatních sportovních zařízení.

Přírodního prostředí s vysokou lesnatostí, vodními plochami a velkým počtem kulturních památek (téměř 6 tis. objektů) je využíváno k návštěvám a rekreaci občany z celé ČR a v hojné míře i zahraničními turisty. V letním období se jedná zejména o oblast Lipna, Orlíku, jihočeských rybníků, ale také Šumavy, v zimě pak šumavská lyžařská střediska Churáňov a Zadov. V roce 1996 (rok zatím posledního úplného zjišťování) bylo v hromadných ubytovacích zařízeních k dispozici 54,3 tis. lůžek a téměř 22,7 tis. míst na volné ploše (k táboření). Ve struktuře ubytovacích zařízení je 182 hotelů s 9 tisíci lůžek, 292 penziónů s 6 tis. lůžky, 107 chatových osad, 114 turistických ubytoven. Specifikem kraje je rovněž existence více než 25 tis. zařízení pro individuální rekreaci (chaty, rekreační chalupy).

Na území kraje se nalézá několik hraničních přechodů silničních (Dolní Dvořiště, Studánky, Nová Bystřice, Slavonice, Halámky, Přední Výtoň, České Velenice, Strážný, Stožec), 2 přechody železniční (České Velenice, Horní Dvořiště) a dále přechody, které jsou otevřeny pro pěší a cyklisty (Nové Údolí, Chlum u Třeboně, České Velenice, Přední Výtoň, Zadní Zvonková, Plešné jezero, Bučina a České Žleby). Kromě toho se v průběhu turistické sezóny, popřípadě k významným příležitostem, otevírají dočasné přechody pro pěší.

V roce 2000 se v kraji ve statisticky sledovaných ubytovacích zařízeních ubytovalo více než 1 mil. návštěvníků, z toho cca 400 tis. ze zahraničí, převážně ze SRN a Rakouska. Průměrná doba pobytu jednoho zahraničního návštěvníka dosahovala 4,0 dne. Dále řada zahraničních turistů přijíždí na jednodenní návštěvy, které není zatím možno statisticky sledovat. Navštěvují především centra blízká hranici (Český Krumlov, České Budějovice).

V průběhu celého roku jsou pořádány na Výstavišti v Českých Budějovicích různé typy výstavnických akcí. Nejvýznamnějšími z nich jsou mezinárodní zemědělská výstava „Země živitelka" a výstava „HOBBY". Tyto výstavy navštíví v průběhu roku cca 0,5 mil. návštěvníků.